6fi2 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



OBSERVATORUL ASTRONOMIC Şl METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA DECEMVRIE 1911 st. n. 



Director: N. COCULESCTJ 



Ultima lună a anului 1911 a avut la Bucireşti un liinp cu totul închis, umed şi ceva mai pulin rece ca de oblceiu.ProcipiUHi 

 riile atmosferice au căzut la intervale scurte şi tn cantitate cu mult mai mare ca aceea ce se obline îu mod normal tn această lur 

 Temperatura lunară,— 001, este cu aproape un grad mai ridica ă ca valoarea normală corespunzătoare dedusă din perioada de 40 de a 

 de observaţinni termometrice, 1871—1910; limitele între cari temperatura lunii Decemvrie a oscilat in acest interval sunt: -f3 

 (18S(i) şl —507 (1902). In mersul zilnic al temperaturii se observă trei perioade bine distincte: una friguroasă caie îmbrăţişează pi 

 mele 7 zile şi două mai caMe cari au « uprins /ilele de la 12 ta 17 şi de la 2J la :!0. Temperatura ma imă absolută, -f 60 2, a avut 1 

 în ziua de 9, iar acea minimă absolută, —'.0 3, la 21. Aceste temperaturi extreme sunt mult în interiorul limitelor temperaturii 

 constatate până acnm la Bucureşti îu ultimii 35 de ani; într'adevăr, în alţi ani din acest interval termometrul s'a ridicat în Decor 

 VI ie până la 2008 în 1893, pe cănd cu un înainte el se coborîse la —2.308. Am avut în total 2'i zile de îngheţ, dintre cari 4 au fost > 

 iarnă. Totalul precipitaţiunilor atmosferice, 100 mm, reprezintă mai mult decât îndoitul cai.tiiăţii de apă ce s' adună în mod no 

 mal in Decemvrie (42 mm). Ajiroane întreaga cantitate de apă a provenit din ninsoare şi eu deosebire din cea căzută în zilele 1 

 la 2 la 4. In total au căzut 49 cm de zăpadă, care a acoperit solal timp de 22 de zile cu o pătură mijlocie de zăpadă 8 cm. Presiun 

 atmosferică lunară 758 mm, este numai cu 1 mm mai rid'cată ca normala. Coloana birometricâ a avut în cursul acestei luni o vâri 

 ţiune de 2i mm, între 769 mm în ziua de 7 şi 745 mm la 22. Vântul dominant a fost Griv.iţul, care a suflat în proporţiune de 34' 

 din numărul total de observaţiuni. In tot (?ursul acestei luni n'a fost nici o zi în care să li suflat vânt lare, lucru ce de la 1881 î 

 coace numai de 3 ori s'a mai Intimplat în luna Decemvrie. Umezeala aerului a fost cu 8 o|o mai marc ca cea obişnuită; în 12 zil^ 

 a atins punctul de saturaţiune. Dacă exceptăm 3 zilo In cari norii s'au mai rărit )iut,in, putem zice că cerul a fo=;t acoperit în t 

 cursul lunii. De obiceiu în De emvrie sunt câte 7 zile senine şi noroase şi 17 acoperite; de data aceasta nu a fost decât 1 noroasă 

 30 acoperite. Soarele, care în mod normal se arată în 15 zile pe o durată totală de 68 de ore, nu s'a putut vedea în cursul acest 

 \ani decât tntr'o singură zi şi încă mai pulin ca o oră (7 zecimi de oră în ziua de 0). De la 1885 încoace, de când se fac la Bucureţ 

 observaţiuni heliograQce, durata de strălucire a soarelui în Decemvrie a variat intre 142 de ore (1898) şi 26 de oro (1903); deci, dura 

 lunii de care ne ocupăm este extraordinar de mică, atât fată de cea mai mică care se înregistrase pânâ acum, cât şi mai cu sear 

 de valoarea normală corespunzătoare. Ceaţa care în cursul acestei luni a fost foarte frecuentă şi tn unele seri foarte de 'să, s'a not 

 in 17 zile; tn seara zilei de 13 ea eră atât de deasă încât nu se putea vedea la o distanţă de câţiva paşi. 



