BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



de Căndeştî, din estul Munteniei, considerate de Mrazec şi Teis- 

 seyre ca reprezentând straturile cu Unioni sculptaţi^ din partea 

 vestică a Munteniei şi din Oltenia. 



D. Dr. Adr. Ostrogovici, comunică o nouă sinteză a Metil- 

 dioxitriazinei pe care a obţinut'o făcând să reacţioneze clorura de 

 acetil asupra acetilbiuretului în tub închis la 140^—150^. D-sa 

 arată mecanizmul reacţiunei şi demonstrează că metoda ce se ba- 

 sează pe această reacţiune este cea mai practică pentru prepararea 

 Metildioxitriazinei. Descrie câteva săruri şi derivaţi ai acestei sub- 

 stanţe şi anume : Clorhidratul, sulfatul acid şi neutru, cloroplatina- 

 tul, sărurile de sodiu, de bariu, de argint, şi de cupramoniu. Arată, 

 că cloroplatinatul poate să piardă cu uşurinţă, o-dată cu cele 4 

 molecule de apă de cristalizaţie şi 4 molecule de acid clorhidric, fie 

 prin încălzire între 180^ — 200*^, fie prin evaporarea repetată pe 

 baia de apă a soluţiunei apoase. Substanţa ce se obţine este un 

 dicloroplato-derivat analog cu sarea lui Anderson şi cu derivaţii di- 

 cloroplatinici ai pirozolului şi triazolului găsiţi de Balbiano şi An- 

 dreocci. 



Intre didoroplatotriazîna şi derivaţii analogi citaţi este totuşi o 

 diferenţă, întru cât primul e foarte solubil în hidratul de potassiu 

 dând o sare tetrapotasică (pe care pe altă cale a obţinut'o şi cris- 

 talizată), pe când ceilalţi derivaţi sunt insolubili în hidrat de pota- 

 siu. Explică această diferinţă arătând constituţia acestei sări tetra- 

 potasice. Din sarea tetrapotasică prin acţiunea sulfatului de cupra- 

 moniu a obţinut sarea de cupramoniu pe care însă n'a putut să o 

 analizeze, de oarece perde amoniacul imediat după uscare trecând 

 dela coloarea roz palid la verde spălăcit. Descrierea acestor săruri 

 şi derivaţi a fost însoţită de prezintarea preparatelor corespun- 

 zătoare. 



D. Dr. G. Murgoci, comunică câteva din rezultatele studiilor sale 

 geologice în judeţul Mehedinţi, în regiunea terţiară. 



In interiorul Platoului Mehedinţi se constată, că bazinurile bur- 

 digaliane dela Ponoare, Fântânele şi Balta ce se credeau izolate, 

 sunt în continuitate, formând o bandă îngustă şi lungită spre S. V. 

 probabil fiind odată unită cu cea dela Bahna. Depozitele ce o con- 

 stitue se reazimă în unele locuri pe fliş eocenic cu numuliţi, în alte 

 locuri pe baza unei falii din formaţiunile mezozoice şi eruptive şi 



