16 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Moldovei au fost stabilite de Teisseyre ^). Ele joacâ^un rol^foarte 

 însemnat în zona gresiei carpatice şi sunt caracterizate mai ales 

 prin conglomerate cu globigerine, orbitoide, litotamnium şi brio- 

 zoare; în ele s'au găsit şi Nummulites intermedia d'Arch., şi nu- 

 muliţi mici (N. Fichteli d'Arch,). Ele cuprind, dupâ Teisseyre, atât 

 eocenicul superior cât şi oligocenicul inferior, şi s'ar putea compara 

 cu straturile de Hoja din Transilvania, pe cari Koch le pune la 

 baza oligocenului. Ele sunt probabil în parte identice cu straturile 

 inframenilitice ale lui Cobălcescu, pe cari acesta de altfel le con- 

 sideră tot ca echivalente ale straturilor de Hoja ^). In Moldova nor- 

 dică (Suceava) Sava Athanasiu priveşte asemenea gresiile cu hie- 

 roglife şi marnele cu fucoide, cu intercalaţiuni de conglomerate cu 

 litotamnium, numuliţi mici şi orbitoide, ca reprezentând eocenicul 

 superior şi echivalente cu straturile de Târgu-Ocna ^). 



Cele dintâiu date asupra eocenicului superior din Moldova de 

 Nord le datorim lui Sava Athanasiu, care a descris o pătură^) mică 

 formată de gresii, marne şi conglomerate cu orbitoide şi litotam- 

 nium la Neagra Şarului pe partea internă a insulei cristaline. Fauna 

 acestor straturi este bartoniană sau mai exact, după cum zice 

 Athanasiu. s'ar putea clasa la limită între eocen şi oligocen 

 (Etajul Bartonian-Ligurian). ^) Calcarul conglomeratic cu litotam- 

 nium, numuliţi mari şi orbitoide dela Bâtcele Andreenilor, la ho- 

 tarul Bucovinei, ar aparţinea însă eocenicului mediu şi ar cores- 

 punde unui orizont superior al acestui etaj. 



Din blocurile conglomeratelor eocenice asociate cu gresiile şi 

 marnele cu fucoide dela marginea externă a flişului din nordul Mol- 

 dovei (Sasca şi Cuejdiu) s'a descris de Sava Athanasiu ^) şi de 

 I. SiMiONEscu ^) o faună care ar denota în general eocenicul mij- 

 lociu, cuprinde însă şi forme ce se întâlnesc şi în bartonian, ca de 

 exemplu : Gryphoea Brogniarti şi unele forme de Pecten. 



■ *) Zur Geologie de Bacauer CarJ>alhe>i în Jalirb. der k. k. Reichsanst., p. 571, 574. 



') Gr. CobXlgESCU, Stuaii geologice şi paleontologice osu/ra tinor tărâmuri terţiare din 

 unele părţi ale României, 1883, p. 67. 



') Buletinul Societăţei de ştiinţe, p. 354 şi 356. 



*) Pătură = Şcholle = lambeau. 



^) Geologifche Beobachtungen in den Mordmoldavischcn Ostkar/aten în Verhandl. der k. k. 

 geol. Reichsanstalt, 1899, p. 149. 



•) Verk. der k. k. geol. Reichsanstalt, 1899, pp, 256 — 267. 



') Buletinul Societăţei de ştiinţe, 1899. 



