feULEflNUL SOCiETÂŢii DE SCllNŢfe l7 



In cercetările mele din anii trecuţi am găsit calcare şi gresii 

 numulitice la Vârful cu Tei, pe Teleajen lângă Măneciu, şi la Şo- 

 trile; ambele localităţi situate în judeţul Prahova se găsesc în marea 

 zonă a flişului carpatic şi anume pe o linie de dislocaţie, care în- 

 seamnă aproximativ linia de contact între cutele zonei flişului şi 

 cutele neogene şi care se întinde dealungul marginei de Nord a 

 golfului de Slănic, cam dela satul Slon în valea Drajnei, până în 

 valea Da mbo viţei. Dislocaţia aceasta începe deci a se manifesta în 

 punctul (valea superioară a Drajnei) unde paleogenul din zona fli- 

 şului începe a fl înlocuit în cea mai mare parte prin fiişul cretacic • 

 cum am arătat deja cu altă ocazie, cutele straturilor oligocene şi 

 eocene sunt dela Est spre Vest, succesiv împinse în spre Sud de cu- 

 tele cretacice pentru a forma peninsula de Văleni şi insulele şi kli- 

 pele paleogene ce se întâlnesc în prelungirea ei spre Vest *). 



Dislocaţia trebue considerată ca o linie de încălecare -) a cute- 

 lor flişului peste saliferul miocenic al golfului de Slănic. 



Pe linia de încălecare se ivesc şisturi cu peşti şi roce cornoase 

 (hornstein), marne roşii şi vărgate senoniane, şi în unele locuri cal- 

 care şi gresii numulitice (Vf. cu Tei, Sotrile), şi chiar klipe de gresii 

 şi conglomerate cenomaniane (Şotrile, la Sud de Bezdead). Uneori 

 încălecarea se complică cu o structură imbricată (Bezdead, Şotrile, 

 Cremene, Jarişte ?) ; în cazul acesta găsim câte odată prins între 

 solzii încălecărei şi miocenicul salifer (Şotrile). 



Straturile cu peşti şi rocele cornoase resistând prin natura lor 

 mai bine erosiunei şi desagregându-se mai greu, se ivesc în foarte 

 multe puncte şi jalonează astfel, ca o adevărată rocă conducătoare 

 direcţia şi desvoltarea dislocaţiei. In partea sa de Est, această 

 dislocaţie se poate urmări dela Slon prin Vf. cu Tei, la Nord de 

 Vf. Costienilor (Valea Teleajenului), în Valea Jariştei la Nord de 

 Slănic, unde straturile cu peşti se ivesc la apus de puţurile de pă- 

 cură, precum şi în imediata lor apropiere ; puţurile însă se găsesc 

 deja în saliferul miocenic. Din Valea Jariştei, ea se continuă până 

 în muchea Cremene, se observă pe Brădăţel lângă Bertea ^), apoi 

 se iveşte imediat la Nord de conglomeratele miocenice dela Cheile 



O L. Mrazeg şi W. TeissEYRE Apercu, etc, p. 48. 

 *) încălecare = Ueberschiebung = chevauchement. 



") Puţul de pâcură din această localitate se află probabil în senonianul încMlecârei. 



2 



