18 BULETINUL SOCiETAŢIÎ DE SCIINŢE 



Doftanei în dreptul satului Brebu, de unde se ridică pe muchea 

 dela Nord de Vf. Cucuetu, în Şotrile Vistierului. Această dislocaţie 

 poate fi urmărită după Teisseyre, care a studiat extremitatea ei 

 vestică, dela Vulcana de Sus prin Bezdead, Valea Bradului la Ocina 

 şi Irimeşti până la Cornu în Valea Câmpiniţei. ., Marginea de Sud a 

 zonei muntoase senoniane paleogene", spune el, vse arată atât la 

 Vulcana de Sus cât şi la Bezdead ca o linie de dislocare tectonică, 

 deşi nu tocmai uniformă şi continuă. Ea e în general caracterisată 

 prin încălecări" '). 



Profesorul A. Kocii dela Budapesta a avut deosebita amabilitate 

 de a determina fauna calcarelor numulitice găsite de mine şi de a 

 o compara cu cea cunoscută în Ungaria şi mai ales cu fauna eoce- 

 nicului din Transilvania" ^). 



Sub Vârful cu Tei calcarele se ivesc lângă o potecă mică, ce sue 

 din cătunul Chicioreni (comuna Măneciu-Ungureni) pe muchea 

 Groapa Lupilor- Vârful Costenilor. Blocurile de calcar nu sunt ro- 

 tunjite şi ivirile lor fiind situate aproape de creastă şi în linia de 

 dislocare, unde prezenţa lor e indicată, ele pot fi considerate ca 

 fiind în loc, mai ales că imediat sub ele, ceva mai spre Sud, se ivesc, 

 în ogaşele ce descind din Vf. cu Tei în spre Teleajen, straturi de o 

 gresie numulitică. 



Calcarul e de coloare cenuşie, compact şi conţine numeroase 

 grăunţe mici de clorofeit, cari devin uneori brune sau sunt înne- 

 grite prin oxidaţiunea fierului. O substanţă analoagă umple câte 

 odată şi cavităţile numuliţilor. In calcar se mai observă grăunţe 

 rare de cuarz şi foiţe de o mică albă. 



In două eşantioane Prof, Koch a constatat următoarele forme: 



Nummulites Tschicbatscheffi D'Arch., frecvent. 



» complanatus Lam., din cari unele exemplare sunt 



foarte mari, atingând un diametru de 6 cm. 

 Orbitoides papyracea Boubee, f. frecvent. 



» aspera Giimbel, destul de frecvent. 



Fraofmente ale unei bivalve mai mari. 



1) Ueber die tekt. Verhdllnlssc der Subkarjiathe?i am laîomiţafhiss. 1905,?. 6, 



2) Vezi Dr. Anton Kocir, Die Terliărbildungen des Beckens der siebenburgischen Lan- 

 disiheile 1, Falaeogtne Abtheilung. Budapest 1894, 



