Om fiskarnas geografiska utbreduing i ryskä Karelen. 177 



mycket understiga den närbelägna 1745 fot höga Nuorunen^) 

 och mäste man säledes antaga att bäckforellen här anträffas 

 pä en höjd af minst 1,000 fot, ett tai, som likväl betydligt 

 öfverträffas i finska Lappmarken. Söderut ser man gäddan 

 gä högst. I Kaunisjärvis kristallklara vatten, uppe pä den 

 höga grusryggen Kaunisselkonen, säges, märkvärdigt nog, 

 utom gädda äfven aborre, mört, gers, lake och stensimpa 

 förekomnia. Själfmant hafva icke dessa, ätminstone under 

 nuvarande vattenniväförhällanden, kunnat komma dit, utan 

 fär man antaga, att äggen blifvit burna af simfäglar eller 

 vattenskalbaggar ^). 



Kändt är, att fiskarnas färg beror af det vattens be- 

 skaffenhet, i hvilket de lefva. Större kontrast i färgtecknin- 

 gen hos en och samma art än den, de aborrar visade, hvilka 

 jag uppfiskade ur Naisjärvis bruna kärrvatten och den klara 

 moränsjön Songarvi, kan man knappt tanka sig. Medan hos 

 de förra tvärteckningen icke alls kom fram, rygg och sidor 

 voro svartbruna med en svag Ijusning pä buken och den 

 röda färgen pä biik- och analfenorna knappt var märkbar, voro 

 de senare synnerligen bjärt tecknade, i synnerhet a nämnda 

 fenor äfvensom stjärtfenan, hvarjämte de mörka tvärban- 

 den voro skarpt tecknade pä den nastan skimrande griind- 

 färgen. I allmänhet hafva sjöarna ytterom den omtalade 

 isgränsen mörkare vatten och sälunda mörkare tecknad fisk. 

 Undantag göra dock den stora Voijärvi med sitt klara vat- 

 ten och den längsmala Siikalampi, där siken är „hvit som 

 snö". I de sjöar, där mycket sjömalm finnes, har vattnet 

 en rostbrun färg och fiskarnas färgteckmng är mycket mörk. 

 Sädana sjöar äro t. ex. Koitajärvi och Pieninkäjärvi. Frän 

 denna regel afviker den större Ladvarvi, som, oaktadt sjö- 

 malm uppgifves förekomma där, har klart vatten och täm- 

 Hgen grannt tecknad fisk. Man kan sälunda vänta, att i 

 hvarje mindre vattensamling med kärromgifningar finna 

 mörkt tecknad fisk 2), medan i smärre sjöbäcken med mo- 



^) I. J. Inberg. Suomenmaan kartasto. 1878. 

 -) Wallace cit. arb. I pag. 36. 



^) I Haukilampi finnes dock, oaktadt kärrsträuder innesluta den, 

 gädda sä „ljus som lax", antagligen en följd af i den framkvällande källor. 



12 



