Om liskarnas geografiska iitbredning i ryskä Karelen. 179 



strätars källsjöar stä i samband nied hvarandra, iiien pä 

 öfriga tider vara fullkomligt ätskilda. Sädana sjöar äro Lei- 

 viskärvi, som hör tili Ponkama-sträten, och Tuoppajärvi, som 

 hör tili Kouta-sträten. Huruvida äfven mellan Leiviskärvi 

 och den tili Sompa-sträten hörande Vuotankijärvi vattenför- 

 bindelse har ägt riim är osäkert, men dock antagligt. Lei- 

 viskärvi har sälunda i likhet med Tuoppajärvi mört och id, 

 hvilka saknas i Ponkama-sträten för öfrigt; i likhet med Vuo- 

 tankijärvi saknar den däremot nors, som äter förekommer 

 i Ponkama-sträten. 



De inom omrädet lörekommande arternas horizontela 

 utbredning skall här i korthet skisseras; de närmare detal- 

 jerna läsas ur medföljande tablä. 



Perca fiuviatilis är allmän öfver hela omrädet. Ställ- 

 vis är den rikligt förekommande. Endast frän öfre Tschirkka- 

 kemijoki är den antecknad säsom sparsamt förekommande. I 

 Häräyslampi, som värit bottenfrusen, i Kivakkalampi, där en- 

 dast bäckforell anträffas, och i Haukilampi, hvars enda art 

 gäddan är, saknas den fullkomligt. Aborren är i mänga sjöar 

 sä föga skygg, att den tager pä drag en famn ilrän bäten. 

 Nedanför forsar har jag tili och med fätt den pä drag strax 

 invid bäten. Aborren utgör en af de viktigare matfiskarna 

 för Karelen. Den fängas mest med nät. Ahven är befolknin- 

 gens namn för den öfver hela omrädet. Smä aborrar kallas 

 tuppisia. 



Acerina cemua är äfven allmän öfver hela omrädet. 

 1 nägra smärre sjöar saknas den dock. Den skattas föga 

 af befolkningen, och kallas kiiski i norra delen, jorssi i södra 

 delen af omrädet. 



Lucioperca sandra förekommer undantagsvis inom om- 

 rädet. Längre söderut, i Ladoga och de djupare sjöarna i 

 Olonetska guvernementets södra del, säges den vara allmän. 

 I de smä vattendrag, som mellan Jyskyjärvi och Paanajärvi 

 byar utfalla i Kemijoki, uppgifves den dock med säkerhet 

 anträffas. Sväfvande är uppgiften att den äfven skuUe fin- 

 nas i Pääjärvi. I norr känner man den under namnet kuha, 

 i söder användes dess ryskä namn. 



Cottus gohio är ganska allmän öfver hela omrädet. 



