Om fiskarnas geografiska utbreduing i ryskä Karelen. 183 



strät, i Kieretti-sträten och i Kouta-sträten. Mela ^) omta- 

 lar, att de stora laxpatorna vid Kouta by skulle hindra blank- 

 laxen att stiga upp ända tili Kuusamo vattnen. Möjligt är 

 dock att de i Tuoppajärvi och Pääjärvi förekommande 

 fiskarna pä nägot sätt undsluppit faran, eller kvarstannat, 

 eller äro sterila och sälunda icke vandrande ^), ty det för- 

 säkrades, att de äro dylika, som de i älfmynningarna och 

 hafvet förekommande „stora laxarna". Den kallas ocksä 

 ^^suuri lohi'-'-. I Kemijokis nedre del (nedanför Uschmakoski) 

 samt i Ala-Kuittijärvi (ehuru sällsynt) anträffas s. k. songa, 

 hvilken äfven torde vara identisk mcd blanklax. I Pistokoski, 

 Pääjärvi och Oulankajoki är tillgängen pä lax störst. I syd- 

 östra Tuoppajärvi fas ofta 24 ??:s lax. 



Sahno eriox förekommer sparsamt i Koita-sträten och 

 allmänt i Lieksa-sträten samt i Voijärvi, Seesjärvi och Jol- 

 marvi; i Kemijokis hufvudsträt samt i vissa af Kouta-strä- 

 tens sjöar. Varieteten S. trutta torde motsvara den magra 

 s. k. koJikalohi i Lentierajärvi och kuuja i Kemi- och Kouta- 

 strätarna. I dessa nordliga vattendrag användes stundom 

 äfven benämningen taimen. Maariankala och lohi (i södra 

 delen af omrädet) har jag ansett motsvara varieteten S. la- 

 custris., pieni lohi däremot varieteten S. fario. Rikligast 

 torde forell förekomma i Sunnansalmi i Lieksa-sträten. I 

 Ohta- och Pisto järvi fängas mest 5 ^:s forell, i Karkia- och 

 Suuluajärvi bhr den mest af 10 S':s vigt. I Koitajärvi fmnes 

 forell endast i närheten af utloppet. 



Salmo alpinus fmnes endast i Kuittij arvet och delar af 

 Kemijoki samt i de flesta bland Kouta-strätens sjöar. Vid 

 Paanajärvi by uppgifves den vara mycket liten, under ett 

 kvarter läng. Den kallas allmänt nieräis. I närheten af haf- 

 vet säges den gä under namnet goltscha. 



Osmerus eperlanus fmnes i Kemijokis hufvudsträt, i 

 Ponkama-, Kieretti- och Kouta-strätarna. Nors fängas om 

 vären i myckenhet med not. Namnet kuore eller kiioreh är 

 kändt i hela dess utbredningsomräde. 



') A, J. Mela, cit. arb. pag. 340. , 



-) Gösta Sandman & O. M. Reuter. Finlands liskar, häft. VI, 

 pag. 5. H:fors 1885. 



