184 J. E. Rosberg. 



Thijmallus vulgaris förekommer tämligen sparsamt i 

 de södra strätarna, nied undantag af Lieksa-sträten. Redan 

 i nedra Tschirkkakemijoki blir den allmännare och ((irekom- 

 mer rikligast i Kemis hufvudsträt. Längre mot norr finns 

 den i alla stora sjöar oeh strömmarna samt älfvarna dem 

 emellan utom i Ponkania- och Kierretti-strätarna. Harjus 

 är den sedvanliga benämningen. 



Coregonus — i de flesta fall troligen lavaretus — är 

 tämligen allmänt spridd öfver hela omrädet. Endast i smärre 

 skogssjöar saknas den samt dessutom i hela Sompasträten. 

 En del af Onto-strätens sjöar samt Kieretti-sträten och Tuoppa- 

 järvi äro särdeles rika pä sik. Siken utgör ett viktigt bidrag 

 tili befolkningens föda och skattas högt. Den fängas mest 

 med not. Siika är det allmännaste namnet; nägot mer än 

 ett kvarter läng sik kallas i Lentierajärvi siikanen och säges 

 motsvara benämningen tuppisiika i Finland, hvilken äter, 

 enligt Mela, äsyftar medelstor sik. Smä sikar kallas äter 

 kilosta ^). 



Coregonus alhula är tämligen allmänt spridd öfver hela 

 omrädet, men tyckes, ocksä den, undvika smärre skogssjöar, 

 I Lieksa- och Koutasträtarna förekommer den i nägra sjöar 

 rikligt. Här liksom äfven i Finland tyckes muikkans storlek 

 vara beroende af vattendraget, i hvilket den vistas, och födan, 

 den har att tillgä. I mänga sjöar skiljer man mellan tvä olika 

 slag af muikka: den större, som stundom öfvergär ett kvar- 

 ter i längd, och den mindre, som nägot understiger ett kvar- 

 ter. Detta är synnerligast fallet i Tuoppajärvi, Ylikuittijärvi, 

 Pisto-sträten, Tungu- och Koivuniemenjärvi. I en del sjöar 

 anträffas endast den större muikkan, i andra endast den min- 

 dre. I Tuoppajärvi t. ex. fäs den större muikkan höstetid, 

 den mindre vanligen under sommaren med not. Den större 

 kallas äfven i dessa trakter lehtimuje, den mindre hieno- 

 mtije. Smä muikkor kallas äfven huttisiä. Där endast ett 

 slag förekommer, användas benämningarna muikku, muje 

 oeh mujeli. Den i mellersta Tschirkkakemijoki och Lietma- 



^) Säsom redan niiinndes varierar siken betydligt i olika vattendrag. 

 Att afgöra, i hvad män dessa olika former motsvara de „arter" man 

 uppställt, har icke värit mig möjligt. 



