BULETINUL SOCIETAfll DE SCIINfE 



PROCES- VERBAL 



al sedinUï de la i^ Décembre i8çS 



Sedinta se deschide la orele 9 sera sub presedinta d-luï Dr. Istrati. 



Se citesce procesul verbal al sedinteï trecute a câreî redactiune se aprobâ- 



D-1 Secretar-General citesce publicatiunile venite la bibliotecâ de la ul- 

 tima sedinta. 



Se proclama în unanimitate de voturï ca membri activï d-ni'i : 



G. Negulescu, prof. liceul din Pitesti. 



G. Botea, prof, gimnasiul T.-Magiirele. 



Al. Iteanu, farmacist Rîmnicu-Sârat. 



Popovici-Hatzeg, dr. in sciinte, Sevastopol, 5. 



Ch. Bourqui, inginer-chimist. 



Aurel Procopian, çef de culturâ, grâdina botanicâ. 



I se citesce demisiunea d-Iuï inginer Poenaru si i se refusa de societate 

 în unanimitate. 



Se trece la comunicâriie ce eraû înscrise la ordinea de (Ji si anume : 



D-nul Mrazec insista asiipra discordante! in cuaternarul platouluï Telea- 

 jenuluï, observatiune fâcutâ împreunâ eu d. Popovici-Hatzeg. 



D-nul Mrazec înt refine societatea eu tectonica gisementelor de sare în 

 Romània si aratâ cà exista 2 formatiunî salifere in Romània, una paleo- 

 geni cuprinsâ în arcul carpatic si aita neogenâ numità formatiimea sali- 

 ferà subcarpaticâ. 



Pe langâ straturï de sare in Roniiinia se gâsesce masive de sare. Sarea 

 e stratificatâ în ele si încretitâ. Pe lângâ cutele forte ascutite si câte odatâ 

 aprope perpendiculare, mai sunt cute ortogonale câte odatâ forte ascutite. 

 In unele pârfï exista în plan orizontal o îmbucare a cutelor. Aceste fe- 

 nomene sunt datorite uneï frâmântârï mai mult saù mai putin intense în 

 corpui salin, causate prin miscârile terenurilor. Afarà de acéstà stratifica- 

 tiune exista un clivagiu independent de ea si care pare a desina în ma- 

 sivul de sare lentile maï mult saù mai putin marï. Acest clivagiu e pro- 

 dus tôt prin compresiune. 



Argilele si margele ce învâlesc sarea nu sunt, eu rarï esceptiunï, nieï o 

 data coiicorddte eu corpui salin. 



Acéstâ dispositiune se pôte explica u.sor prin faptul câ masivele de sare 

 formczâ sîmburï omogenï care jôeà rolul unuï eorp rigid fatà de argile, 

 marge si gresiile ce se pot usor cuta. Aceste din urmà formatiunî aluneeà 

 pe corpui sareï, care prin urmare va fi într'una ridicat în sus, sau sâm- 

 burele de sare alunecâ între formatiunile ambiante prin presiunile orizon- 

 tale ca sâmburele unuï fruct comprimât între degete. Acésta explicà de ce 



