BULETINUL SOCnETÀJU DE SCIIN^E 



O disolutiune de zachâr saû de sare, camforiil este calm si nicï nu se di- 

 solvà — doue fapte explicate prin aceea câ soluailitatea apeï este în parte 

 Fatisfâcutâ. 



D-1 Secretar gênerai presiiitâ apoï o lucrare a d-luï Montandon asupra 

 plôiel eu insecte, lucrare ce va apàrea în buletin. 



D-1 prof. Hurmuzescu întretine societatea eu studiul sëû asupra trans- 

 formareï razeior X prin diferitï corpï, studiù ce va fi publicat în Buletin. 



D-1 Mrazec presintâ Societfltiî 4 lucrâri aie d-luî V. Anastasiu asupra 

 geologieï Dobrogeï si anume : 



a) Note sur la constitution géologique de la Dobrogea. 



b) Note sur le trias de la Dobrogea. 



c) Note sur le crétacé de la Dobrogea. 



di Contribution d l'étude géologique de la Dcbrogea-Terrains secondaires. 



Acéstâ din urmà lucrare este referitôre la totalul terenuri'or secundare, 

 forte desvoltate de alt-fel în Dobrogea. 



In prima parte a lucrâreï autorul face o scurta dare de sémâ geogra- 

 tîcà, dupa aceia dâ o listà bibliograficâ de celé maï însemnate lucrârï 

 cari privesc geologia Dobrogeï. Dupa numerôsele date paleontogice pe 

 care le-a cules autorul, reese într'un mod forte clar asemënârile ce exista 

 între sistemul triasic din Dobrogea si cel alpin. D-sa fixézâ îa mod cert 

 dlferitele horizonturï cum si equivalentele lor în triasul alpin. 



In ceea-ce privesce jurasicul d-sa indicà relatiunile ce par a exista între 

 arcul carpatic estern si Dobrogea în timpul acesteï epoce ; în ceea-ce pri- 

 vesce cretacicul d-sa considéra stratele de la Cerna- Vodâ ca apartinênd 

 cretaciculuî inferior, de si au fosf considerate ca jurasice. 



Autorul însotesce acest studiù de o hartâ geologicâ în culorî, unde în 

 afarà de terenurï secundare e figuratâ si distributiunea celor-lalte terenuri 

 care iaû parte la structura Dobrogeï, asa de importantâ din tôte punctele 

 de vedere. 



D-nu Mrazec presintâ si o lucrare a d-luï Simionescu asupra geologieï 

 judetului Neamtu. 



D-nu Dr. Obreja comunic5 Societâtcï resultatul studiuluï asupra asa di- 

 suluï pigment al celuleï nervôse. 



Pigmentul celuleï nervôse nu p6te fi rànduit între adevàratiï pigmcntï 

 hematicï si melanicï, ci e eu totul decsebit prin natura si neactiunile sale. 

 Propune a i se da numele de xantoplasma pentru câ e o substantâ gal- 

 bi nâ si pentru câ are rolul uneï plasme formative. 



Xantoplasma presintâ coloratiunï spécifiée eu brunul lui Bismark eu care 

 apare intens coloratà în brun acajou, iar eu purpurina în rusu carmin- 

 Dsa presintâ preparatiunï istologice forte démonstrative unde xantoplasma 

 se vede constituitâ din gianulatiunï forte fine, rotunde, égale si fôrfe apro- 

 piate între ele. 



Cât pentru natura substantelor din xantoplasma, d-sa admite câ sunt 



