62 BULETINUL SOCIETÀTIÏ DE SCIlNfE 



Din orî-ce soiù de prune s'ar fabrica tuica, constitutivele sale sunt aceleasï, 

 catï pot diferi numaï cantitativ, de 6re-ce si constitutivele diferitelor soiurï 

 de prune sunt aceleasï si nu diferà de cât cantitativ. 



Dintre constitutivele principale aie prunelor, carï au un roi important 

 pentru formarea principiilor constitutive aie tuiceî, sunt : 



i) Substante zacharôse, carï prin fermentatie ne dâ primul si cel mai 

 principal constitutiv : alcoolul. 



2) Amygdalina, C20 Hj- NOn, continutâ în sîmburï si în mica cantitate, 

 chiar în carnea prunelor, carï în timpul fermentatiei, prin actiunea emul- 

 siuneï si a acidilor aflati în fructe, este transformatâ în Deextrosa, Ben- 

 zaldehyda si acid cyanhydric. 



Reactiunea care se petrece, se pote représenta in modul urmâtcr: 



Qo H„, N0„ 4- 2H, O = 2Q H, , O^ + Q H5 CHO + HCN 



3) Acidï, carï, dupa cercetârile fâcute de Chodnew(i) si Schelle, n'ar 

 exista în prune de cât acidul malic, parte liber si parte combinat. 



4) Substante extractive si minérale. 



In fine, se mai gâseste pe suprafara prunelor o pelitâ (brunà), care n'are 

 nicï o importantâ la prepararea tuiceî si care dupa Berthellot (2) ar consta 

 dintr'o résina si nicï de cum din cérâ, dupa cum au sustinut altï autorï. 



Inainte de a expune modul de fabricatiune si datele analitice obtinute 

 asupra tuiceî din România, voiù expune câte va date obtinute asupra za- 

 meï de prune fermentatâ si nefermentatâ. 



Windisch(3J aratâ câ in carnea prunelor exista elementele necesare pentru 

 formarea aciduluï cyanhydric ci ca atare, orï-ce rachiù obtinut din fermen- 

 tatia prunelor, fie chiar fârâ sîmburï, trebue sa continâ acid cyanhydric. 



Fiind-cà uniï autori, pe cari 'ï voiù arâta mai pe urmâ, au sustinut câ 

 în rachiul de prune, n'ar exista de loc acid cyanhydric; altiï, câ acidul 

 cyanhydric ar pruveni numaï din sîmburï. 



Am câutat a më convinge despre acésta, pentru care am procédât în 

 mod'jl urmâtor: 



— Am luat prune, pe carï le-am curâtat de sîmburï, le-am sdrobit si 

 introdus în balône de sticlâ, închidêndu-le eu un dop prin care am trecut 

 o tévâ îngustâ de sticlâ si am lâsat ast-fel sa fermenteze, agitând în fie- 

 care di. Liquidul obtinut, eu borhot eu tôt l'am supus la distilatiune ci 

 în distilat am putut constata présenta aciduhiî cyanhydric, care n'a putut 

 proveni de cât din carnea prunelor. 



Fâcênd cercetârï asupra calitâteï si cantitâteï de zachâr continut în zéma 

 nefermentatâ de prune, pe care am câpëtat'o sdrobind prunele, apoï stre- 

 curându-Ie printr'o flanelâ si filtrând lichidul obtinut. 



(!) Anal. Ch. Ph. 1S43. 



(2) Journ pract. ch. 1S91, 43. 112. 



(3) Arb. K. gesund. 189S. 396. 



