64 BIILETINUL SOCIETÂTIÏ DE SCIINTË ^ 



cupru la care se pôte adapta un capac prevëdut eu o tévâ de cupru re- 

 lativ scurtâ, care servesce de serpentin si care trece printr'o putinâ eu apâ 

 ca réfrigèrent. 



Inainte însâ de a adapta capacul se pune foc sub cazanui eu borhot, 

 si se lasà asa descoperit, agitând eu un lemn din eând în eând, pânâ bor- 

 hotul a început sa fiarbâ ; aluncï abia se pune eapacul pe care-1 lipesee 

 de eazan eu baligâ, începênd distilatia si urmând ast-fel pânâ eând, dupa 

 gust crede câ distilatul a ajuns la concentratia doritâ. Uniï maî redestilâ 

 produsul obtinut înainte de a-1 aduce în comerciù, însâ fôite putinî. 



latâ resultatele ce le putem obtine de la un ast-fel de proeedeù: 



Incepênd eu vasele în carï se adunâ prunele si earï se întrebuintézà 

 suecesiv pe fie-care an, numai pentru acest seop. 



Poporul obicïnuesce înainte de a întrebuinÇa aceste vase, a le spëla eu 

 putinâ apâ ealdâ, clâtindu-le eu apâ reee, fârâ însâ a eâuta sa se eonvingâ 

 daeâ spëlarea a fost suficientà saù nu ; eâcï apa nefiind destul de fierbinte 

 si în cantitate suficientà, se ridieà numai impuritâtile depuse în eursul 

 anuluî, fârâ a scôte însâ mirosul imprégnât în lemn, mucigaiul format, 

 precum si produsele de putrefactie aie substantelor organice rëmase din 

 aniï précèdent!, câcï eând teiminâ fermentatia si distilatia, ceï maï multï, 

 pun în surâ zâoâtôrele si vasele de conservare asa umede si nespëlate în 

 deajuns. In al doilea rînd este fermentatiunea defectuôsâ ; câcï prunele con- 

 tincnd multe substante zachardse si numaï putine substante albuminoide, 

 fermentatiunea nu se pôte face repede, tumultôsâ, ci se face încet,- si cum 

 eâdile eu borhot sunt expuse neaeoperite la tôte intemperiile atmosferice, 

 ea eâldura, vînt, prat, etc. se întelege eâ o fermentatiune normalâ nu se 

 pôte produce. 



Pe de altâ parte începênd fermentatia, posghitele, sîmburï, în fine tétà 

 tescovina prunelor se ridicâ d'asupra mustuluï format si cum fabricantul 

 n'are grija sa o amestece din eând în eând, ea vine în contact direct eu 

 aerul, unde rëmâne cam mult timp. 



Atuneï parte trece ,în fermentatiune aceticâ si parte trece în descom- 

 punere (putrefactiune). Borhotul asa cum se gâsesee este luat de fabricant — 

 fârâ a se depârta decï partea stricatâ — (pentru a évita perdere de sub- 

 stante), amestecat si supus distilatieî treptat în portiuni, asa câ din causa 

 produselor de descompunere — continute în borhot — se capëtâ o tuicâ 

 acrà si în celé maï multe eazurï eu mirosul caracteristic al substantelor în 

 putrefactiune. 



Dupa fermentatie venim la distiiatie. 



Cum am arâtat maï sus, se pune mustul eu tescovina în eazan si se în- 

 fierbîntà fârâ a pune capacul, urmând ast-fel pânâ eând începe sa fcrbâ. 



In acest mod eele maï multe din produetele de distiiatie, carï au punc- 

 tul de ferbere mie, se perd. 



Punéndu-se capacul, care nu închide hermetie, câcï se servesce de ba- 



