66 BULETINUL SOCIETÂ'^'IÏ DE SCIINfE 



moriscâ o tôrnâ în altâ zâcâtôre peste care pune alte prune la fermentatie, 

 de unde capëtâ al 2-lea fel de tuicâ si, în fine, prépara o tiiicâ dupa me- 

 thoda primitivâ expusâ. 



Inaiiite însâ de a supune borhotul la dtstiiatie îndepârtézâ partea de 

 d'asupra, care s'a oxidat în contact eu aerul ; când pune la distilat, are 

 grijâ de a amesteca bine borhotul eu zéma, asa câ are destul licid în cazan 

 evitându-se ast-fel arderile pe fund, tôt odatâ nu perde din productele de 

 distiJatie, câcï pune capacul la cazan (care închide hermetic) de la înce- 

 putul distilatiuniï. 



Mijlôcele de îndreptare aie iermentatiuneï ci a distilatiuniï. 



Onor. Directiunea sanitarâ avênd cunoscintâ de acest procedeû de fa- 

 brica^iune defectuos, a cerut încâ în anul 1897 consiliilor de hygienâ din 

 comunele unde se fabricâ tuica, rachiù de tescovinâ si de drojdii ca sa 

 presinte câte un regulament prin care sa se pôtâ îndrepta fabricatiunea 

 acestor produse, carï sunt consumate atât de mult în tara't<i*mai eu sémà 

 de populatiunea de la munte. 



In anul 1898 Onor. Directiune a élaborât un proect de regulament asu- 

 pra instalatiunilor cazanclor mici pentru fabricarea tuiceï, rachiû de tesco- 

 vinâ si de di'ojdiï din comunele urbane .si rurale, care a si fost votât în 

 15 judete. 



Prin acest regulament prevede mijlôcele prin care s'ar putea îndrepta 

 acéstà fabricatiune, mijiôce carï nu cer multe pregâtiri si cunoscintï. 



i). Incepcnd ai ailegerea prunelor, prevede ca sa se culégâ când sunt 

 bine copte si pe cât posibil pe timp frumos. 



2). Vasele în carï se culeg prunele si acelea în carï dospesc, sa fie opâ- 

 rite si bine curâtate, cele-l'alte vase carï servesc la distilatiune se vor cu- 

 râta dupa fie-care operatie. 



3). Trecêiid la fermentatie , ricï a avut în grijâ a prevede în regulament 

 ca sa se facâ într'o caméra, ast-fel nu va maï fi expusâ la intemperiile 

 exteriôre si tôt odatâ va avea o temperaturâ aprope constantâ. 



In acelasï timp prevede ca borhotul în timpul dospireï sa se amestece 

 din când în când, ceea-ce va feri ca o parte din tescovinâ sa fie în contact 

 eu aerul în tôt timpul fermentatiuneï, ca sa nu trécâ în fermentatie aceticâ 

 saù putrefactie. 



Recomandâ ca borhotul fermentât, care nu se distilâ imediat ce fermen- 

 tatia e gâta, sa fie pâstrat în vase închise, carï se vor deschide din când 

 în când spre a esi acidul carbonic. 



4). Ajungcnd la distilatiune^ aicï a avut în vedere si starea materialâ a 

 populatiuneï, care labricâ tuica, câcï ceï maï multï distilâ pe an 30 — 40 

 deçà de tuica, tinênd sémâ câ în aniï, când nu se far prune, nu distilâ 

 de loc. 



