KULETINUL SOCIETÂflI DE SCIINfE 



77 



filtratâ se presintà limpede si eu o colore slab galbenâ; posedànd ambele 

 aceste din urmâ gustiil si mirosul caracteristic brâgei. 



Braga cum se preaintS Braga dec antjia Braga filtiatiS 



1. (ireutatea spécifies 



2. Aciditatea total;! . 

 orl ea acid lactic 



3. Aciditatea voiatiia 

 cri ca acid acetic 



4. Alcool 



5. Anhidrida carbonieà 



6. Extract 



7. Ceniisâ 



8. Substante Proteice 



9. Zacharul (dextrosâ) 



10. Glicerinâ. . . . 



1 1. Dextrina. . . . 



12. Gràsimea . . . 



13. Acidul fosforie . 

 sau acidul fosforie 



14. Pàrtï din extract . 

 Solutiile în alcool de 96°/^ 



1-0253 1,0156 1.00S7 



45" de ï/,0 Norm. KOII pentru 100^' de bragfl 



o.3ûo7o 

 5,0™ •/,(, Norm. KOII pentru 100"" de braga. 



0-0303 "/o 



-, -.00/ 

 -,J'^ /o 



-,5j , 



i,6o7o 



Aciziï carï se gâsesc în bragâ sunt : acidul formic, acidul acetic, acidul 

 butiric si acidul lactic, prédomina mai eu sémâ acidul lactic si acidul acetic 

 desi si acestia în mica cantitate. 



Alcoolul e aprope alcool etilie. 



Gràsimea care e mult mai ridicatâ la braga tulbure de cât decantatâ si 

 filtratâ, provine din causa meiukiî, care în braga tulbure se gâsesee chiar 

 în micï bueâtï sfàrîinate. 



Meiul contine 5,i757o de grâsime. 



Datele refraetometrice aie grâsimeï din bragâ la ^S" Celsius sunt 65 de 

 grade refraetometrice, carï corespund în totul eu datele refraetometrice aie 

 grâsimeï din meiù care la 38" C. sunt tôt 65 de grade. Asa dar gràsimea 

 meiuluï, dupa cum se vede, n'a suferit nici o modificare în tôt timpul acesteï 

 fermentatiunï. 



Zacharul se aflâ siib forma de dextrosâ. 



