BULETINUL SOCIETÂTIÏ DE SCIINfE 83 



Forma exteriôrâ a cristaluluï nu pune în evidentâ în tot-d'a-una monosi- 

 inetria ; figurile de corosiune însâ si propietâtile optice ne-o demonstrâ clar. 



Figurile de corosiune pe diferitele fête ne aratâ o simetrie binarà eu un 

 plan de simetrie. Mai importante sunt figurile de pe fata (010), unde prin 

 actiunea apeï se desinézâ figurï scobite exagonale saû paralelogramice pa- 

 ralele eu conturul fetelor (fig. 3a.); prin alcool si eter îndelungat se obtin 

 figurï în relief piramide eu patru fête eu basa rombicâ (fig. 3 a si 3 b). Aceste 

 figurï în relief precum si ôre-carï consideratiunï asupra maclelor ne-aù fâ- 

 cut sa considerâm ca (001) o fatâ din o zona deficientâ pe cristal. In adevër 

 cum ne gâsim pe planai de simetrie (010), diagonala ce' a baseï piramideï 

 (fig. 3 b) e paralelâ la axa f, urmézâ decï ca diagonala aa' sa fie paralelâ 

 la axa a. Aparenta de romb, ce ne presintâ basa piramideï e în confor- 

 mitate eu valôrea ce-o calculâm atuncï pentru /?, si comparatiunea celor 

 doue diagonale aa''^cc' e deasemenea în conformitate eu raportul a: c^ 

 1,4: 0,85. 



De remarcat sunt figurile în relief, ce ni le presintâ (010) al unuï cristal 

 maclat dupa (100): piramidele se însirâ de-alungul urmeï planuiuï de maclâ 

 si jumâtâtile de pe ceï doï individï aratâ faciesurï deosebite (fig. 3a,5). 

 Asa buna-ôrà de însemnâm I individu!, ce se stinge spre stânga, iar eu 

 II cel care se stinge spre drépta, atuncï constatâm în tot-d'a-una, ca ju- 

 mâtatea din piramida de corosiune, ce vine pe individul II, e mai scurtà 

 de cât cea pe individul I, pe când piramidele, ce se gâsesc în cele-1'alte 

 pârtï aie feteï numai pe unul din individï sunt forte regulate eu o sime- 

 trie binarâ. 



Figurile de lovire se disolvâ în clivagiile perfecte si forte usôre aie cri- 

 staluluï. 



Cristalele sunt forte simple (fig. 1,2). De obiceiù constatâm atàt pe 

 cristalele mari cât si pe celé micï numaï formele: pinacoidiï orto = h ' (100) 

 oo p oo, si clino=:^i (010) oo p oo, hemiprotopiramida anteriôrâ d^ (111) 

 P, si hemiprotopiramida posteridrà bî (111) -j-^; maï rar, cam la jumë- 

 tate din cristalele marï, (pe celé micï de loc) constatâm si forma de he- 

 miortopiramidâ anteriôrâ s=d^ d'I-- Ji'l-- (212) — Pj. Fête vicinale însotesc 

 atàt fetele piramidale cât si pinacoidiï. 



Rar se presintâ fête perfect plane si strâlucitôre ; crescerea neregulatâ, 

 fetele vicinale si maï aies faptul câ substanta e forte solubilà în apâ, din 

 care causa chiar lâsatâ numaï în aer fetele-î devin mate, saû se acoper eu 

 desenuri de corosiune, tôte acestea fac ca în génère cristalele sa se preteze 

 rëù la goniometru. Totusï usând de ctistale m'cï si prôspete, iar la cela 

 marï utilisând perfectele clivagiï dupa pinacoidi, am putut mâsura diferitele 

 unghiurï pe noua individï. 



Dâm aci tabloul complect de unghiurile cristaluluï mâsurate si calculate : 



