84 



BULETINUL SOCIETÂflI DE SCIINfE 



Tabela de unghiurile ClorhidraluluI de Isobutiraldazin 



Unghiurile mâsurate sunt date prin média a cel putin 5 citirî la un go- 

 niometni, ce da si jumëtâtile de minut. Unghiurile luate de basa calculului 

 au fost citite de mai multe orï si sunt date prin média a 12 citirî. 



Pe când cristalele de dimensiunï micï se desvoltâ régulât, alungite în 

 sensul axeï c si eu un perimetru dreptunghiular saù aprôpe patrat, cris- 

 talele marï se turtesc frecuent în sensul axeï b, mai rar în sensul lui a. 

 Când sunt turtite dupa a, atuncï zona g^ d i e redusâ la fête forte în- 

 guste, la rândul eï una din zonele //' d l e redusâ, când turtirea e dupa 

 (010). 



O alungire, ce se întâJneste destul de des, e în senzul zoneï g'-d i. 

 Atuncï fetele (212), se desvoltâ f(3rte mult în detrimentul lui d î, pinacoidiï 

 sunt redusï si deplasatî, iar zona o-' b i e redusâ colosal asa câ fetele (212) 

 ating fa^a (OTO). Cristalul e eu totul déformât. 



Macle. Porte rar se întâlnesc cristale mai mari .si cari sa nu fie mac- 

 late; chiar celé inicï si microscopice se presintâ adesea constituite din doue 

 saii maï multe lamele hemitrope. Distingem urmâtorele patru tipurï de macle: 



1) Planul de maclâ //' (100), axul de maclâ perpendicalar planuluï. 



In casul când cristalul nu j)resinta forma (212) — p», atuncï din causa miceï 

 diterente între 180 — /:? si /ï nu se face canoscut la exterior câ avem aface 

 eu o maclâ. La goniometru însâ si maï aies în plâcï subtirï sub micros- 

 cop se cunôsee imediat. Lâsând de-o parte direetiunea de extinctiune si 

 considerând numaï unghiurile si simetria plâceï (010) dâm peste acest tip 



