BULETINITL SOCIETAtIÏ DK SCIINTE 



de macla. In adevër muchia £-^di face eu /«' ^'^ un unghiù de 121° 45', 

 iar muchia ^' ô f^ tôt eu /i^ ^i 120" 30'. In casul maeleï ambele unghiuri 

 din partea lui -f c sunt de 121°, 45' si ambele din partea lui — c sunt de 

 120°, 30' si se vede (in figura 3 si 4) ca forma primitivâ a plâceï (010) 

 nu e perceptibil sehimbatâ. 



Cànd însâ pe eristal se presintâ si forma (212) atunci macla se mani- 

 testâ prin faptul cà la un capât al cristaluluï gàsim opt fête piramidale, 

 pc când la cel-l'alt numaï 4. Cristalul îsï câstigà un plan de sinetrie mai 

 mult dar îsî pierde axul si centrul. 



Dupa acéstâ lege maclarea se répéta de mai multe orï pe acelasï indi- 

 vid (macle polisintetice). 



2) Planul de maclâ e fata deficientâ / (001) iar axul perpendicular pla- 

 luiluï. Acéstà maclâ nu se vede de cât sub microseop in luminâ polarisatâ 

 si nu e asa de fréquenta ca prima. 



In individiî simplî saù maclatî dupa (.100) se vêd pe (010) lamele, ce 

 se sting in tot-d'a-una de-odatâ eu cel-l'alt (al doilea) individ. Aceste la- 

 mele nu stràbat însâ întreg individul ci se opresc dupa o Unie dréptâ si 

 transantâ în înleriorul lameleï ce contin (fig. 4). E ca si cum lamelele I, 

 resp. II, ar fi niaclate eu cele opuse lor II, resp. I, dupa o fatâ aprôpe 

 perpendieularâ elivajuluï, însâ în aeest cas diferinta de entinetiune a mi- 

 celor lamele I, resp. II, de a celor marï e asa de mica eâ nu e sensibilà 

 sub microseop. Unghiul aeeleï liniï de separatiune între lamelele opuse, 

 fête eu k^ (100) coïncide perfect eu /y = 90°, 46' unghiù, ce il gâsim prin 

 considerarea fcteï d i ca (111) asa câ planul de maclâ al acestuî tip nu 

 e de eât t"a(a deficientâ / (001). 



Pe lângâ acéstâ dispositie mai observâm printre aceste lamele unele, earï 

 se termina dupa liniï paralele eu muchile piramidale aie plàeei; acestea intrâ 

 însâ în unul din tipurile urmâtôre. 



3) Planul de maclâ e fata deficentâ (~101), a.xul perpendicular planuluï 

 (fig. 5). 



In acest cas ceï doï individi constituesc un genunchiù curbat aprôpe de 

 120" (calculât = 119, câeï <gik^ g'ô^ = 120°, 30'); spatiul gol adesea e 

 ocupat de un al treilea individ, ce inchide ast-fel cercul. Individiî maclatî 

 dupa acest tip se deosebese prin inclinarea de 60° a clivagiilor pe planul 

 de maclâ (resp. 120°) si prin unghiul de 38° 20' ce a face eu urma planu- 

 luï de maclâ pe fata (010). 



4) Planul de maelâ e fata deficentâ (101); axul prependicular planuluï. 

 Cum ceï doï îndividï ce urmézà- legea de maclâ No. 3 sunt de obieeiu 



maclatî dupa (100) se întelege de la sine cà dacâ individiî I si I' suni 

 maclatî dupa (101) atuncï II eu II' sunt maclatî dupa (101), (fig. 5). In 

 acest cas unghiul dintre ceï doï individî e numaï de 116° 30' ceea ce face 

 ca conturui de maclare pe fata (010), în casul când maelele No. 1, 3 si 4 

 se presintâ de-odatâ, sa nu fie o Unie dréptâ (fig. 5). Directiunea lui a face 



