86 



BULETINUL SOCIETAfH DE SCIINfE 



eu planul de maclâ un unghiù égal eu 79° 13' asa eâ eeï doï individï asa 

 maclatï se sting aprôpe unul de altul. 



Clivaj. Constatâm patru directiï de elivaje: Cel maï perfect neted si strâ- 

 lucitor paralel la (010), aie eàruï urme pe (100) sunt forte bine marcate 

 si dese. Alt elivagiù perfect dupa (100); maï putin évidente celé dupa (101) 

 si (ÏOl), ce se constata numaï în sectiunï subtirï si prin figurile de lovire. 



Propietâti optice. Incolor. 



Planul axelor optiee e (010). Bisectrita ascutità coïncide eu a np care 

 face eu c idirectia clivajelor pe 010) unghiul de 21°, (în unghiul optus fi) 

 asa câ maï în tot-d'a-una alungirea cristaluluï e negativà. 



Semnul optic negativ ( — ). 



De si corpul e forte môle, solubil in apà si forte usor clivabil, totusï 

 am reusit sa slefuim doue prisme, prin carï am déterminât pe f;<"'°> si 

 .^(ng)_ Faptul câ clivaglile cam turburà cristalele, apoï micimea si imper- 

 fectia fetelor slefuite (avorisézâ difusiunea luniineï, asa câ n'am putut dé- 

 termina de cât pe /î si numaï pentru o luminâ monocromaticâ (Na). Cum 

 /î déterminât eu luminâ Na, coïncide perfect eu valôrea calculatâ prin ob- 

 servarea galbenuluï din spectrul, ce îl dâ prisrna, putem considéra ca bune 

 si vaiorile pentru rosu si albastru, maï aies câ dispersianea substanteï e 

 forte mica. 



(i == nm = 1, 5625 pentru galben (monocromatic Na). 



ros galben albastru din spectru 



ai) = np 1.5528 1.5608 1.5701 



fi = nm 1. 5547 1. 5626 1. 5704 



/ =ng 1.5677 1.5762 1. .5857 



Birefringenta maximâ '-) (pe fata 010) = 0,0153 



iar cea pe fata (100) = 0,0107. = 

 Sectiunea paralelà la (100) //■ ne presintà un ax optic, iar cea paralelâ 

 la (101) ne presintà pe ambele axe, unul însà în o margine a càmpiiluï 

 microscopuluï. 



Pentru unghiul axelor optiee màsurat eu un aparat Schneider gàsim: 

 ;^H=bH'>,20' care ne duce la ;?F=56" (■^£ = 94»41') 

 Dispersiunea înclinatâ, ç >■ ?•. 



(1) Am calculât pe a si ;■ prin formule cunoscutc din Geom an.iliticâ, introducênd 

 în equatiunea elipseï din (010) valorï trase din mësurile ;• — r- (prin M. L. Comp.), pe 

 (i. fi usând de unghiul axelor optiee. Equatiunile se simplificà mult dacâ usâm si de 

 a' — ,3 din (100) si de unghiul ce et' face eu « in planul (010). 



(2) Birefringenta maximâ ;• — « am mësurat-o eu coraparatorul luï Michel Lévy u- 

 sând de cristale microscopice obtinute prin evaporarea uneï picàturî de solutie pe 

 o plaça de sticlâ. Micele cristale sunt tot-de-auna lamelare sau tabulare dupa (001) 

 saù (100). E usor a distinge pe (010) prin unghiul de entintiune si vizând atuncï un 

 semn pe sticlâ si apoï suprafata lameleï avem mult maï précis pe t/ de cât în casul 

 când am întrebuinta lamele tâiate saù clivate din cristal. 



