BULE TI NUL SOCIET ÀflI DE SCIINTE 91 



Cristalele nu se pietaù de càt pentrii determinarea indiciuluï incdiu de re- 

 fracçie /?=Nm, pentiii care am gâsil : 



""O?" galbcll albastni din spcctru 



p=^Nin= l,51o0 1,5157 1,51'.)H 



Pentru unghiul axelor optice mesurât eu aparatul Schneider avein : 

 ;jH = bT>'àô' din care calculàm pe (^A' = 93"14') ;^F = 57'*16' 



Fetele de prismâ aratà un ax, ce vine aprôpe perpendicular 



Dispersiunea pronuntatà; ç > r. 



Aceste determinàrï cristalografice le-am lucrat în Institutul minéralogie 

 si petrografic al Universitâtiï din Viena si eu placera gâsesc aci ocasiunea 

 sa exprim multumirile mêle d-luï Hofrath Tschermak si d-luï Prof. A. Pe- 

 likan, a cirer consiliï si bine-voitôre explicatiunî ni'aù càlâuzit în tottim- 

 pul acesteî iucràrï. 



EXPLICATIUNEA PLANSEI 



Fig. I. — Proiectiunea axonometricâ a cristaluluï de clorhidrat de isobutiraldazin. 

 r=3 •!•=.■)■• 



Fi^. 2. — Proiectiune stereograficâ a aceluiasï cristal. 



Fi^ j a. — Doue lamele maclate dupa (100). Fifjurï de corosiune (cele e.xagonalc 

 paralelogramice), prin apâ figurï de corosiune (piramidele în relief) prin etcr si alcool. 



Fig. s b. — Piramidâ în relief: figura de corosiune prin alcool si eter. 



l'ig. 4 — Doué lamele maclate dupa (100), în carî se vëd lamele, ce sunt maclate 

 dupa (001). 



Fig. j. — Maclâ de 2 individî maclatï dupa (101), respectivi (101) fiind contituitî 

 din lamele maclate dupa (100). 



Fig. 6. — Proectiunea a.xonometricà a cristaluluï de isobutircianhidrin, r=^s ^=5- 



Fig. /. — Proectiunea axonometricâ a cristaluluï de o.xilactonà, r = 2 s^=3. 



Fig. s. — Proectiunea stereograficâ a aceluiasï. 



Fig. g. — Proectiunea orizontalâ a unuï cristal de oxilactonâ constituit din •_• in- 

 dividî paralel crescutï. 



Fig. 10. — Forma cea mat simplâ si mal obisnuitâ a cristalelor de oxilactonâ. 



ETUDES PETROGRAPHIUUES ET CHIMIUUES 



SUR LES ROCHES ÉRUPTIVES DU DISTRICT DE SUCEAVA 



l'AR 



V. C. BUTUREANU 



DEUXIÈME PARTIE 



Les roches éruptives qui se trouvent dans le district Suceava, peuvent 

 se diviser, au point de vue de leur structure, en deux groupes : I. Le 



