114 BULETINÛL SOCIETÂTIÏ 1>E sCîlNfE ^__ 



favorabile studiilor geologice, fui silit sa întrerup cercetârile. In afarâ de 

 vremea întrebuintatâ pentru o lecunôscere generalâ, fârâ de rare studiile 

 amânuntite nu se pot face, îmï fu eu putintâ sa observ mai de aprôpe 

 numaï regiunea cuprinsà intre granitâ, Bica?, Bistriciôrâ si Bistrita. 



Prin rînduiile de fatâ nu caut de cât sa fac cunoscut câte-va date mai 

 însemnate din resultatele obtinute. 



Klippe în Cealiliifl. Obicïnuità cârare ce începe de la SchituI Duraù, 

 trece pe la fîntîna Macâresculuï, peste Tarnitâ, pe lângâ Panoghie si se 

 sfîrsesce, — pentru ceï mai multï visitatorï aï Ceahlâuluï — la Fântîna eu Apâ 

 rece, nu dâ ocasie — chiar si geologuluï — ^de cât sa admire frumôsele pri- 

 veliçtï ce se desfàsôrâ ochilor; trecênd pe làngâ enormiï stîlpï de conglo- 

 mérat si prâpâstiile adîncï, el pôte sa reconstruéscâ trecutul acestor locurï, 

 închipuindu-sï puterile uriase ce au trebuit sa se deslântuiascâ pentru ca 

 sa adunâ materialul asa de variât si sa clàdcscâ trainic cel mai înalt munte 

 al MoJdoveï. Lupta între elementele naturel în stâncile pâmîntuluï, resul- 

 tatele diferite în raport eu gradul de rezistentâ aie acestora, influenta asupra 

 «pitoresculuï», se pot observa la fie-care pas din urcusul anevoios. Oro- 

 plasticà întregeî regiunï e de considérât în legâturâ eu elementele consti- 

 tutive aie împrejurimilor. Aceste sunt în mare parte formate din conglo- 

 merate si gresurï. 



Gneissurï, sisturï cristaline, quarturï, gresiï rosietice compacte, dar maï 

 aies calcarurï neocomiene, rotunjite si de diferite mârimï, a câror origine 

 e de càutat la miï de mètre depârtare, sunt legate între ele prin un ciment 

 câlcâros, formând conglomcratele ce se gâsesc maï aies în regiunea supe- 

 riôrà a munteluï. Gresurile compacte, orï maï mult saù maï putin conglome- 

 ratice, formézâ pe de oparte fundamentul celor dîntàiù care sunt intercalate 

 lor. Gresurile jôcâ un lol însemnat în morfologica Ceahlâuluï. Lor li se 

 datoresce atât présenta numerosilor stîlpï cât si a intinselor platourï aco- 

 perite eu muschï, jneapï orï juniperï. 



Ele jôcâ rolul bolovanilor de piatrâ din vîrful piramidelor de pâmînt din 

 diferite localitâtï; dacà muntele ar fi numaï din conglomerate constituit, o 

 mare parte din numele esite din bogata imaginatiune a poporuluî — Pa- 

 naghia, Tôca, Câciula Dorobantuluï — nu s'ar gâsi în vocabularul geografic 

 roman. Adevëratele frumusetï aie Ceahlâuluï precum/ si interesante feno- 

 mene morfologice se pot observa numaï dacâ se pârâsesce bâtuta cârare 

 de lângâ Panaghie si se apucâ potecile umblate de ciobanï orï de culegâ- 

 toriï de «Edelweiss». 



Din punctul de vedere géologie, partea sudicâ a munteluï devine maï 

 însemnatâ prin aparitiunea klippelor de calcar neocomic, de présenta câ- 

 rora se pare câ numaï llerbich a avut cunoscintâ. In adevër, în lucrarea 

 sa «Szecklerland» între altele scrie: «Die ganze Umgebung von Ceahlaù 



