116 BULETINUL SOCIETÂflï D^ SClINfË 



Chondrites a/finis Stanab. atât varietatea eu ramurile largï (Mitocul lui 

 Bâlan) cât si cea eu ramurile înguste (Pîngârâeior la eariera 

 fabriceï de eiment). 

 » Targioniî Brogn. sunt celé mai rëspîndite alge si se întîl- 



nesc maï aies sub forma variatiuneï arbiiscida Fisc/ter- Oosier. 

 » intricalus Brogn. 



Pe lângâ acestea maï sunt de adàogat si alte Cliondritcs (probabil inclina- 

 tus Brogn), carï au particularitatea de a avea ramurile umplute eu o marna 

 albie în locul uneï vinete ca la cele-l'alte (i). 



Sunt de vre-o importantâ aceste fossile? Se obicïnuesce a nu se lua în 

 sémâ, de 6re-ce se pare câ ele au trait tôt asa de bine în apele cretacice 

 ca §i în celé eocenice. Totusï cum nu voiû lâsa ne pomenit câ în aceeai^ï 

 zona în care am gâsit aceste fucoide, am întîlnit si urma unuï fragment 

 de Ammonit (Pârâul Audia) precum si faptul relatât de Faiil (Wienerwald. 

 lahrbuch der k. k geol. R.-A. 1S98) ca în flyschul din împrejurimile Vieneï 

 depositul principal al fucoidelor e în pâturile carï apartin eu sigurantâ la 

 cretaceul superior. 



De mult maï mare însemnâtate sunt fossileie ce mi-aù fost puse la dis- 

 pozitie de d. Prof Dr. Lcoti C. Cosmovicî, pentru care îmï e o plâcere de 

 a-ï aduce aie mêle multumirï. 



Ele au fost scôse din boiovaniï adusï de Cuejdin, un pârâû ce se varsâ 

 în Bistrita la Piatra. De si nu aii fost gâsite în situ, totusï ele nu perd 

 din importantâ lor, pentru câ Cuejdin isvorând ceva maï la Nord de Bu- 

 holnita, curge apr6pe în directia N.S. în o zona îngustâ din Flyscb. 



Piatra în care fossileie sunt cuprinse, e un grès calcaros, format din fire 

 micï strîns lipite între ele. Afarâ de Nuinmiilitï au fost gâsite: 

 Ostrea din grupa 0. flabeUiila Lam. 

 Pecten sp. (unul din exemplarele avute la îndemânâ, prin caracterele 



sale se aduce aminte de P. Hopkinsi). 

 Teicbratula Dinercnsis d'Arch. (în Tchihatchejf. Asie Mineure Tab. 

 IV fig. I — 3). Forma este ovalâ, eu conturul aprôpe penta- 

 gonal. Valvele aprôpe de aceeasï grosime; cea veatralâ fiind 

 putin maï boltitâ în regiunea crosetuluï, care e tare curbat. 

 Commisurile cardinale formézâ un unghiû obtus ; regiunea 

 frontalâ e trimchiatâ. Din treï exemplare, doue au lârgimea 

 aprôpe aceeasï în tôt lungul lor, pe când cea-l'altâ e mult 

 maï largâ în regiunea cardinalâ. 

 Tcrcbratiila cf. Plirygia d'Arch. se deosebesce de cele-l'alte prin forma 



ei aprôpe circularâ. 

 Présenta acestor fossile în pâturile udate de Cuejdin, aratâ eu sigurantâ 



(1) Asupra acestuï fenoraen ce pare a fi în legâturâ eu marnele intercalare bâncilor 

 eu CUondriets mi-a fost atrasâ atentiunea de d. Director TU. Fuchs. 



