196 BULETIKUL SÔCIËTÂflï DE SCllNJE 



cunoscut, cum bumbacul în secolul trecut a fost în parte însusï causa si 

 cufundarea vestitelor corâbiï încârcate eu acest material, a fost chiar causa 

 despârtireï coloniilor engleze din actualele State unité de nord de patria 

 mumâ; cum în acest secol Gossypiuni loisiaman Lam., varietatea de bum- 

 bac ce o vedetï aicï, a fost tôt acolo causa unuï rëzboiu, care a avut drept 

 urmare un enorm progrès social, piin complectarea mareï reforme: a de- 

 lâturâreï ultime! remâsite de sclavaj din târile lumeï civilisate. 



In limba românéscâ cuvîntul bumbac se aplicâ în doue sensurï (i): în- 

 têiù pentru arborele si al doilea pentru productul technic préparât din 

 fibrele, ce învëlesc scmînta acestuï arbore. Pentru a exclude acéstâ am- 

 biguitate în celé urmàtôre, anume în primul cas vom vorbi despre «arbo- 

 rele de bumbac, iar în al doilea numaï despre «bumbac». 



Arborele de bumbac apartine familieï Mah>aceelor, în care încape dintre 

 plantele de la noï d. e. nalba saû casul popeï (speciï de Malva)\ el for- 

 mézâ un gen propriû, genul Gossypiiim, caractérisât prin: 



Involucru 3-foliat, foliolele cordate, marï (speciôse); gyneceul — eu stig- 

 mat elaveform — 5 -mer, ce devine o capsula (prin abort .si 3 saù 4 merà) 

 si semînta globosâ saii spre maturitate mal mult saù mai putin lateral- 

 compressâ, învelitâ de o lânâ désâ, «bumbacul». 



Dupa Schumman celé vre-o 30 si mai bine de varietâtï de Gossypinm 

 se redue botanieesce la urmàtôrele treï speciï si doue subspeeiï : I. Gossy- 

 pium barbadense L. din America: în spécial Antile, eu subspecia b) peru- 

 viamtm Cav. (eu capsule mai marï si mai robustâ, tardivâ) din Peru si 

 Brasilia. Se distinge usor de speciele urmàtôre prin lâna, ce se sépara usor 

 de semînta altcum glabrâ; II. G. arboreimi L. originarâ din Africa tropi- 

 ealâ, se cultiva maï aies în Egipt, Arabia, dar .si în India orientàlà. Are lânà 

 deosebit de albâ, iar florile preste tôt purpuriï; III. G. herbaceum L., specie 

 de eulturâ strâveche, pentru care se presupune ca planta spontanée G. 

 Stocksù Mast. de pe stînciie de calcar din Sindh (India or.), eu doue sub- 

 speeiï: ?.) religiosum L. — forma genuinâ — putin përdsâ saù glabrâ si flo- 

 rile galbene pur — o forma eu lânâ galbenâ dâ bumbacul de «Nanking), 

 si b) hiisutian L. maï përdsâ, eu florile galbene, la basa interna purpuriï, 

 lânà constant albâ. La celé doué speciï ultime, lâna se sépara eu greù de 

 semînta acoperitâ încâ eu a'tï perï scurtï (2). 



Afarâ de G. peruvianuni, eele-l'alte speciï si subspeeiï de bumbac le ve- 

 detï pe tôte înaintea d-v6strâ în exemplare cultivate la grâdina nôstrâ bo- 

 tanieà, si anume material de herbar lipit instruetiv pe carton, si alâturat 



(1) Analog cuvîntul «mèr» înseranézâ saû arborele, saù fructele luî. 



(2) Cuf. carta infer. din Drude, Atlas der Pflanzenverbreitung Bl. VIII No. 51, 

 Berghans, Physikalischer Atlas. 



