BULETINUL SOCIETÂflî DE SCIINTE 



în borcane — G. Barbadense exceptionând — semîntâ maturâ recoltatâ tôt 

 la noï în decursul anilor 1897 si 1898. Asa d. e. aici vë présent bum- 

 bacul de Siam si Cel de Nanking, ambele numaî varietàtî de la specia : G- 

 hcrbaceum^ pe care o vedeti vie, adusa din florària caldà a grâdinei bota- 

 nice. Ast-fel vë vetï face tôt odatâ, avênd în vedere planta vie si o idée 

 despre habitul arborilor de bumbac. 



Arborele de bumbac fiind o planta lignôsà tropicalâ, se nasce întreba- 

 rea : este el cultivabil la noï în liber, saù nu ? 



In gênerai plantele tropicale si sub tropicale nu pot fi cultivate la noï 

 sub cer'il liber, ci numaï în florâriï spéciale : calde. Exista însâ exceptiunï, 

 asa dintre plantele americane: tutunul, pâtlâgelele rosii, porumbul; estin- 

 dice: precum crastravetele, cânepa s. a. Dar nicï una din celé menttonate 

 nu e lignôsà. Si de acest caracter avem, ai^a d. e. dintre plantele textile 

 «juta» (Corchorus sp.), dintre oficinale: Cassia Thora, dintre décorative: 

 unele speciï de Solanum Hibisait etc. 



Incercârï de a cultiva bumbacul în liber în România s'aii fâcut de multï 

 însâ fârâ résultat satisfâcëtor. Care sa fie causa ? 



Gresala este prea evidentâ. Esperimentatorilor le lipsea unica basa so- 

 lidâ: cunoscintele teoretic-botanice. Cu acéstâ ocasie nu pot indestul accen- 

 tua, câ numaî cunoscintele teoretic-botanice, numaî ele duc în acesta — ca si 

 în alte casurî — sijpir spre resultatul dcfinitiv (1). 



Continuând firul expunereï nôstre ne întrebâm: care din celé 30 si maï 

 bine de varietâti, ar fi de aies pentru a expérimenta cultura în liber la 

 noï? Din capul loculuï vom exclude acele speciï, subspeciï inclusiv rarietâtile 

 lor, penfru carï climatul nostru nu ne présenta acea duratâ si temperaturâ 

 înaltâ, pe care o réclama ; vom exclude decï G. barbadense peruvianum 

 si arboreum si acele forme în care preponderézà prea tare sângele lor. 

 Asa d. e. acest exemplar de bumbac de «Nanking», niicrocarpuni Tod., 

 de si a produs seminte copte — putine -^ dar planta cultivatâ în liber nu 

 e în deajuns de rezistentâ, ea a fost atacatâ de ciupercï, în cât trebue 

 clasatâ între varietâtile neavantagiôse. Ast-fe) nu remân ca cultivabile în 

 liber la noï de cât: G. religiosum L. adecâ G. herbaceum genuin, si G. 

 hirsiitum inclusiv varietâtile, respectiv hybridele lor, G. lonisianum si G. 

 siatnense Ten. 



Nu este însâ nicï de cât suficient, dacâ cunôscem, câ acestea din plan- 

 tele de bumbac ar fi la noï cultivabile; noï trebue sa ne dâm maï départe 

 sémâ .si de coiiditiuiiilr de cidtiirâ, alegênd ca teren din teritoriul târeï. 



(1) Si dacâ enventual incercârï, asa numite practice, uncle ar duce la résultat fa- 

 vorabil — precum este între altele publicatiunea d-luï Andronescu despre incercârile 

 d-luî Ghenâdescu în «Amicul AgricuItoruluï> — casul se datoresce uneï întêmplârï 

 fericite saù uneï combinatiunï de ordin mecanicesc ; cine sa o aprecieze maï pe sus 

 de cât d. e. masina inventatâ de un meseriaç, fàrâ de cunoscinte fisicale .' 



