BULLETIN DE LA SOCIÉTÉ DES SCIENCES 199 



çi tropicale de Solanum etc.), resadul fanalog eu varza saù tutunul), prà- 

 suitul saù musuroitul (ca la porumbl, ciupitul (ca la pàtlâgele rosiï în Bu- 

 covina) etc. 



Proairàndti-nc conjorm botaniceî pur teoreiice spccia ^i subspccia^ pc 

 carï le-ani presupus mal poirivite — iar din aie lor varietàtî remarcahile 

 acele, cari ne-aû fost accesibile — alegênd conditiunile celé mal favorabilc 

 din gràdina nostrà botanicà si sjipiincndii-le iinul tratament, ce ni s'a im- 

 piis ca cel mal rational, am récoltât în abundentâ scminte ^nature de Gos- 

 sypium herbaceum atàt în aniil iSçy càt si i8çS {i), începénd eu primele 

 dïle aie luî Septembre pànâ spre prima briiinà (2), (carea pentru Bucurescï 

 întârdie adese pânà în Noembre). 



Chestia de aclimatisare fiind resolvatà, vine la rînd alta noua: rcntabi- 

 litatea. 



Nu t6te organismele, ce se pot aclimatisa, fie ele plante, fie ele animale 

 sunt si rentabil de cultivât. In acéstâ privintâ, e de importanta hotâritore 

 folosiil^ ce ne pote aduce sub împrejurârile date. 



Bumbacul se întrebuintézà (3): I, afarà ca textilâ (4) .si ca vatâ în ine- 

 dicinâ si industrie, la prepararea pyroxylineï (în pyrotechnie), la confec- 

 {ionarea de colodiû (medicinâ), pentru fitilurï etc.; al II, scôrta în medicinâ 

 (nu numaï la Negrii în Africa saû la Malaï pe insulele Polynese, ci si ca 

 oficinalâ în Statele-unite nord-americane), al III din semîntâ se extrage un 

 uleù, care e considerabil mai eftin si care e forte greù de distins de untui 

 de lemn (de masline), fiind décolorât eu alcaliï si acid sulfuric. 



Cu tôte ca ne lipsesc experiente în mare, vom presupune fârâ a ne în- 

 .sela prea mult, ca prognostic a rentablitâteï, câ acésta în tôt casul n'ar 

 putea fi de cât proportional minimalâ, când agricultiira acesteï tërï ne-ar 

 oferi planta, reeoltànd simplamente numaï semîntâ; dacâ însâ s'ar gâsi ca- 

 pitalurile necesare, ea industria sa producâ numaï bumbac brut — de balote — 

 rentabilitatea s'ar mari [industrie brutà^ \ si în fine ar ajunge la ma.xim, 

 când s'ar confectiona d. e. pentru armatâ, vata si colodiul, pyroxylina .si 

 dinamita .si alte producte derivate (industrie derivatà '. Câcï — în parantese 

 intercalât ~ desi munca bratelor este relativ destul de bine plâtitâ în acéstà 

 tara, rentabilitatea ar avea în avantagiul sëû ca contrapond, cheltuelï de 

 transport minime, aprope nule. 



In vederea unuï noù ram de câstig, ce s'ar deschide pentru agriculturâ, 

 comerciii si industrie, în vederea scâdereï importuluï .si eventual prin crea- 



(1) Prima récolta pentru G. lonisiaiiiim a fost pentru 1S9S în 4 Septembre. 



(2) Récolta ultimâ din G. imiicum Lam. am avut-o pentru 1897 în 30 Octombre. 



(3) Comp. Encicloped. rom. I. c. 



(4) Demonstrarea sub microscop a fibrelor de bumt)ac — cuf. Encicl. rom. 1. c. — 

 si caracteristica lor, ce ar fi urmat a se face aicï — a urmat la finea acestcl prclegerï. 



