BULETINUL SOCIETÂTlI DE SCIINJE 279 



este mult mai activa in présenta carlsonatuluï de sodiu, este o zymodyna- 

 rnogenie. 



Temperatura jôsâ împiedecâ coagularea sângeluï si se numesce zy- 

 nicnhibitiune saû o frenatiune, oprire temporarâ a activitàtii fermentuluï 

 congulator. Restabilind conditiunile normale, congularea sângeluï se face 

 imediat. 



Compositiunca lor. Fermentii solubilï presintâ o composiliune variabilâ : 

 aceî carï transforma substantele albuminoide, par a fi de naturâ proteicâ. 

 Sucrasa, amylasa, carï hydrolysézâ hydratii de carbon, contin fosfor si 

 se asémënâ maï mult eu nucleinele. Pentru Arthus, fermentiï solubilï ar 

 fi agentî inponderabilï ca lumina, câldura, electricitatea si notiunea de 

 ferment-snbstantà o substitue prin aceea de lerment-proprietate. 



Citm lucrézà fermcnhî solubilï. Fermentiï solubilï exersézâ o actiune 

 chimicâ, eï se unesc eu moleculele disociate din substanta fermentesci- 

 bilà. Fermentul opresce definitiv unirea acestor pâ -tï disociate sub in- 

 fiuenta apei din molecula initialâ ; însâ din causa pondereï moleculare 

 a fermentuluï, acéstâ unira este nestabilà si apa ajutatâ de acidï saù de 

 carbonati alcalinï, dupa natura fermentuluï, cautâ sa se substitue fer- 

 mentuluï, unindu-se eu pârtile moleculeï primitive si punênd în libertate 

 fermentul. Prin acest mecanism se produce dedublarea moleculeï fermen- 

 tescibile prin hydratare si fermentul liber pôte sa se unéscâ din noù eu 

 partile moleculeï primitive, disociate sub influenta apeï. Fermentiï pot 

 sa lucreze în alte doue modurï prin desydratare, saù sa se fixeze în mica 

 cantitate pe nisce principiï imediate si sa schimbe functiunile lor, ast-fel 

 locrézâ veninurile : ôre-carï tesuturï îï fixézâ si dupa absorptiunea lor, 

 devin impropriî de a îndeplini functiunile elementare : oxidatiunea, hy- 

 dratatiunea. 



(Jlasificarfii feruieiitilor solubilï. Duclaux imparte diastasele în 4 cate- 

 tegoriï : diastasele de coagulare si de decoagulare , diastase de hydra- 

 tatiune saù de deshydratatiune ; diastase de oxydatiune si de reductiune 

 si diastase de descompositiune si de recompositiune 



Diastasele de coagulare si de decoagulare variazâ dupa materiile al- 

 buminoide saù hydrocarbonate. 



îlaterii albuminoide. 



Diastasele de congnlare. s\xr\\.: prcsura saù laè-fer/fient pentru a coagula 

 laptele si se extrage din stcmacul mamiferelor tinere în lactatiune. Re- 

 actiunea neutrâ este favorabilâ pentru actiunea sa. 



Flasmasa saû fibriii-fcrinent care coagulézâ sângcle. Reactiunea sa 

 este neutrâ. 



Diastasele de dccoagidare. Presureï corespunde cascasa, care transforma 

 caseina (partea coagulatâ a lapteluï) într'o substanta solubilâ, capabilâ 

 de a traversa filtrele porôse. Plasmaseï este opusâ fihrinasa care a fost 

 studiatâ ca anticoagulantâ, împiedecând actiunea plasmaseï asupra fibrineï. 



