282 BULETINUL SOCIE TÀTIÏ DE SCIINfE 



Lucràrile actuale au arâtat présenta diastaselor în diferitele lichide si 

 tesâturï precum sunt: saliva, sucurile gastrice si intestinale, bila, sângele, 

 muschiï. Atâturï de aceste lichide, în organismul animalelor, se maî gâ- 

 sesce lymfa, ce nu este de cât plasma sângeluî, ce a filtrat prin vase în 

 intersticiile tesâturilor, se încarcâ de leucocyte în glande si ganglion! si 

 apoï se miscâ în canalurile lymfatice. 



La animalele superiôre, lymfa este un intermediar între sânge si te- 

 suturï, cârora le-ar aduce materiile nutritive. Pre cànd sângele jôcâ un 

 roi mai mult alimentar. 



Sângele de la nevertebrate, carï nu presintà globule rosiï, se apropie 

 mai mult de lymfa de cât de sângele animalelor vertébrale, si din acéstà 

 causa studiul lymfei presintà o mare importantâ. 



Origina acestui mcinoriîi. La un càine anestesiat, introducénd în véna 

 femoralâ, o solutiune fisiologicâ de lab- ferment saù presurà (Na Cl. 7.5 pen- 

 tru 1000), în dosa de 0.1 gr. de ferment pe kilogram de animal, ob- 

 servâm, câ dupa un timp, ce variazâ de la 15 pânâ la 25 minute, punênd 

 saliva, urina neutralisatâ si lymfa împreunâ eu lapte, se produce o coa- 

 gulare a lapteluï. 



Acéstâ experientâ demonstrézâ câ, fermentul-lab, trece în aceste dife- 

 rite lichide ; acelasï résultat se obçine, cànd facem injectiunï intra-venôse 

 si de alte diastase. Aceste fapte, ne-aû sugerat ideea, de a câuta, dacâ în 

 lymfa exista diastase saù ferment! solubilï altiï de cât ceï cunoscutï, pre- 

 cum sunt: fibrin-fermentul, amylolytic, pepsina. 



Dupa determinarea existenteï acestor ferment!, vom cauta a cerceta 

 origina si variatiunea lor. 



Constatarea existenteï diastaselor în lymfa este forte importantâ, pen- 

 tru câ, lymfa este lichidul, care duce pârtile nutritive în profunditatea te- 

 sâturilor ; iar la nevertebrate, lymfa represintâ sângele lor. 



!n acest memoriû, ne vom ocupa numaï de unele dintre diastasele 

 coagulante si decoagulante, hydrolysante si oxydante, existente în lymfâ, 

 rëmânênd sa ne ocupam de cele-lalte diastase într'un ait memoriii. 



Procedeul de operatiunc. Prepararec, canahihd toracic. Tôte experientele 

 necesare le-am fâcut asupra câineluï, fiind un animal, care se pôte pro- 

 cura eu mare înlesnire .si în orïce timp. 



Câinele este anestesiat prin chloroform saii maî bine prin ajutorul 

 uneï injectiunï de morfinâ (solutiunea de 1 la 100) în dosa de 1*"^ pentru 

 2 kilograme de animal. Anestesiarea se pôte complecta prin câtï-va cen- 

 tiinetri cubicï de chloroform. In aceste conditiunï animalul rëmâne a- 

 dormit un timp ce durézâ de la 2 la 3 ore. 



Animalul se fixézâ bine pe masa de operatiune si pentru prepararea 

 canaluluï toracic se recomandâ urmàtoriul procedeù : dupa ce animaluluï 

 se tae pârul în regiunea gâtuluï, se fac 2 incisiunï : una medianâ de 



