286 



BULETINUL SOCIETÂflï DE SCIlNfE 



domnul profesor A. Dastre, când am studiat fermentul coagulator al sân- 

 geluï. Acest procedeù este : lymfa se usucâ în vid si deasupra aciduluï 

 sulfuric; dupa o jumâtate de orâ, lymfa licidâ este redusâ in pulbere. 

 Acéstâ pulbere, disolvitâ în apâ distilatâ, pôte servi ca si lymfa licidâ. 

 Temperaturile înalte si jôse, nu modificâ acéstâ pulbere în lymfâ. 



In lymfa licidâ se cautâ diferitele diastase existante în licidele si {e- 

 sâturile organismuluï. 



Diastasele de coagulare si de decoagulare. 



In lymfâ am câutat existenta celor 2 diastase coagulante ; presura saû 

 lab-ferment, care coagulézâ laptele, si plasmasa saù fibrinferment, ce con- 

 gulézâ sângele saù fibrinogenul dintr'un lichid ôre-care ; iar dintre dias- 

 tasele de decoagulare de asemenea am studiat fermentul proteolytic 

 trypsina, care are o actiune activa în mediil neutru saii alcalin. 



Diastasele de coagulare 



A. Prestira san /ab-fcinicnt. 



Generalitàtï. Se scie de mult timp câ, maceratiunca chcgului de vitel 

 si de la alte mamifere in lactatiune este capabilâ de a coagula laptele. 

 Licidul se transforma încetul eu încetul într'o masâ albâ, care se retrac- 

 tézâ, dâ afarâ serul si ia forma v'aselor în care se gâsesce. 



Prin ajutorul acidilor se pôte produce artificial si mai repede un coagul 

 de acelasï aspect si avênd aceleasï proprietâtï retractive. 



Ceï 2 coagulï însâ nu se asémânâ. Fosfatul de calciù rëmâne în sus- 

 pensiune în coagulul produs de câtre presura si trece în sérum din coagulul 

 format de acidï. 



Reactiunea coaguluï produs prin presura rcmâne neutrâ si din accsta 

 causa exista în stomacul si intestinul de la animalele tinere. Animalul 

 mârindu-se, pepsina devine abundentâ, reactiunea este acidâ si presura 

 este în mica cantitate, eu tôte acestea Artlius a gâsit si constatât présenta 

 presureï în stomacul de la animalele adulte. Celé 2 secretiunï sunt di- 

 stincte între ele. 



Presurele végétale. Sucul de la unele plante au proprietatea de a coagula 

 laptele : ast-fel este sucul de smochin, florile de sparanghel (Bouchardat 

 si Sandras); galium verum, pinguicula vulgare (Laponia, Alpiï italienï) ; 

 carica papaya presintâ presura alâturï de papaina. Green a constatât pré- 

 senta presureï în datura stramonium, pisum sativum, ricinus communis. 



Fresjtrile microbiene. Coagularea spontanée a lapteluï se face tot-dea- 

 una în licid acid din causa invasiuneï lapteluï de câtre fermentiï lacticï. 

 Pasteur a arâtat cel dîntâiù câ, coagularea este datoritâ uneï présure 

 secretatâ de câtre totï microbil, carï pot ataca caseina si carï nu o di- 

 solveazâ de cât dupa ce a adus'o sub forma de coagul môle. 



