BULETINUL SOCIETÂTH DE SCIINf E 289 



Lymfa obtinutâ ast-fel este licida, putin alcalinâ si confine presura, 

 ce se pune în évidents, prin urmàtôrea experientâ: 



I lapte d"^"^- 



f lapte S'"'- 



'^ I lymfa 1=<^- 



j lapte 5 



III lymfa fiarta 



si filtratâ 1 

 tuburile sunt puse la etuvâ la 38". 



Dupa 25 minute, se observa, cà laptele din tuburile II devine consis- 

 tent, se prinde într'un coagul, care dupa 5 minute este un coagul feiin, 

 în cât râsturnând tubul, rëmâne eu aceeasï forma. In tuburile I si III, 

 nu se observa absolut nicï un început de coagul. 



Repetând aceeasï experientâ eu lymfa de la diferitï câinï, resultatul 

 este tot-deauna pozitiv. 



Aceste experiente demonstrézâ pànâ la évidents, cxistenta ferincntuliù 

 lab saû presurcî în lymfa de la câine. 



Originea fermeniuluî lab. Pentru ca sa demonstrâm originea fermen 

 tuluï-lab, centrifugâm lymfa lichidâ. Dupa un timp ôre-care se observa, 

 câ lymfa se desparte în 2 parti: în jos se gâsesce depositul de globule, 

 în sus plasma. 



Luând cela 2 portiunï : plasma si globulele macerate în solutiunea fi- 

 siologicâ si filtratâ, se amestecâ eu lapte si se pune la etuva la 38". Dupa 

 cât-va timp se observa câ coagularea se produce forte repede în tubul 

 ce contine maceratiunea de globule si lapte si mai târdiû în tubul ce 

 confine plasma si lapte. 



De asemenea dacâ se lasâ sa se coaguleze lymfa, serul expulsât ames- 

 tecat eu lapte îl coagulézâ. Intr'o alta experientâ, plasma se centrifugézâ 

 mai multe ore, decantând de 4, 5 orï, pentru a aveâ plasma farâ glo- 

 bule. Plasma, ast-fel obtinutâ, se amestecâ eu laptele si se pune la 38", 

 dupa cât-va timp nu se observa nicï un coagul. 



Aceste experiente demonstrézâ câ fernientul-lab, se gâsesce localisât 

 în globulele lymfatice si prin distructiunea lor pôte sa trécâ în plasma 

 .si sérum. 



Variatiunea activitâtel fermentul/il lab. Existenta presureï în lymfa de 

 la câine fiind constatatâ, am câutat de a détermina actiunea diferitilor 

 agentï, carï împedicâ saii favorizézâ activitatea presureï, precum sunt: a- 

 gentiï fisicï, chimicï, etatea, regimul alimentar, reactiunea liciduluï. 



Actiunea lemf>eratitrcî. Preparând mai multe vase eu apà distilatâ si încâl- 

 dite la diferite temperaturï constante precum sunt: 25'^, 30", 38", 40° 45" 

 60", 70" si dacâ punem în aceste vase tuburile ce contin lymfa si lap- 

 tele, se observa cà temperatura între 38" — 40" este cea maï favorabilâ 



