294 BULETINUL SOCIETAtIÏ DE SCIINfE 



Actiunea cdldiireî. Pentru a studia actiunea câldureï, ne servim de vase 

 ce contin apâ la diferite temperaturî. Punênd plasma limfaticâ si sero- 

 sitatea peiitonialâ, se observa, câ temperatura de 40" este cea mai pro- 

 prie pentru actiunea fibrin-fermentului, la 50"— 55» fermentul este déjà 

 slâbit saù distrus. 



Actiuuea dcctncitàtil. Fâcând sa trécâ un curent electric într'un amestec 

 de plasma sanguinâ si serositatea peritonialâ se observa câ pe excitator 

 începe sa se formeze filamente de fibrinâ. Acelas résultat obtinem fâcênd 

 sa trécâ un curent electric într'un amestec de plasma lymfaticâ si serosi- 

 tatea peritonialâ. 



Actiunea apeî distilate. Diluànd lymfa si amesticànd-o eu serositate 

 peritonialâ la 38", coagularea se face maï repede, probabil câ în acest 

 cas globulele sunt distruse si pun în libertate plasma, care grâbesce 

 coagularea serositâtii. 



Actiunea aciduhtî carbonic. Un amestec de lymfâ si serositate perito- 

 nialâ supus la un curent continuù de acid carbonic, si la 38", se vede 

 cum amestecul se turburâ, se formézâ câte-va filamente de fibrinâ, apoï 

 se formézâ un coagui în forma de sac, ce maï târdiù devine maï con- 

 sistent. 



Actinnea acidilor. Acidifiând lymfa, coagularea se face maï repede de 

 cât eu lymfa normalâ. Acest fapt apropie lymfa de sânge. 



Ac\iunea sàrurilor. Sârurile de calciù sunt celé maï favorabile pentru 

 actiunea plasmaseï. 



Experienta. Se face 3 solutiunï de chlorurâ de calciù de 1 la 100, 2 la 

 100 si 5 la 100; apoï se amestecâ lymfa eu solutiunile de clilorurâ in dose 

 de !"• de chlorurâ de calciù pentru lO'^'-- de lymfa. 



Fâcênd amestecurï de acéstâ lymfâ chloruratâ si serositatea peritonialâ, 

 se constata câ numaï solutiunea de 2 la 100 de chlorurâ de calciù este 

 favorabilâ. Coagularea serositâtiï peritoneale, nu se produce eu dosele de 1 

 si 5 la 100 de chlorurâ de calciù. 



Actiunea antiscpticilor. Acidul boric n'are nicï o influenta; tymolul (so- 

 lutiunea alcolicâ 1 la 100) slâbesce activitatea fermentuluï; esenta de 

 mustar, esenta de mentâ n'aù nicï o influenta asupra plasmaseï; din con- 

 tra, sublimatul si acidul fenic slâbesc saù chiar distrug acéstâ diastasâ. 

 Destructiunea fermentuluï este în raport eu cantitatea de antiseptic în- 

 trebuintat. 



Localisarea plsainasmï. Lâsând sa se coaguleze lymfa, si punénd îm- 

 preunâ eu serositatea peritonialâ o maceratiune de globule si sérum la 

 38", se observa câ coagularea serositâtiï se face maï repede în tubul, unde 

 se gâsesce serositatea peritonealâ si maceratiunea de globule, de cât în 

 tubul, ce confine serositatea si sérum. 



Centrifugând lymfa licidâ si decantând de maï multe orï pentru a avé 

 o plasma fârâ elemente figurate, plasma neutralisatâ este încâ capabilâ 



