BULETINTTL SOCIETÂTIÏ DE SCIINTE 295 



de a da eu serositate peritonialâ un coagul în sac. Plasmasa esta loca- 

 lisatâ in globulele lymfatice, lasând sa trécâ prin distructiunea lor în 

 plasma si sérum. • 



Concbisiunca. Plasmasa exista tot-deauna în lymfâ. Conditiuniie favo- 

 rabile pentru activitatea acesteï diastase sunt : temperatura de 40°, elec- 

 tricitatea, curentul de acid carbonic, sarurile de calciû (2 la 100), reactiunea 

 acidâ. Plasmasa este localisatâ în globule si pote sa trécâ în plasma si 

 sérum. Plasma fârâ elemente figurate contine de asemenea plasmasa. 



Diastasele de decoagulare. 



In lymfa se gâsesc 2 diastase de decoagulare : una, care presintâ ac- 

 tivitatea sa in mediù alcalin si neutru, numitâ trypsina; iar alta, ce are o 

 actiune favorabila in reactiunea acida, numitâ pepsinâ. 



Fermentul proteolytic : trypsina 



(weneralitàtï. — Trypsina este reactivul de transformare al substantelor 

 albuminoide. Trypsina a fost separata de câtre Kûhne în pancréas. 



Substantele albuminoide, sub influenta acestuï ferment solubil, sunt 

 transformate în proteose primare, proteose secundare, peptone si ore- 

 carï acidi amidatï, precum sunt: tyrosina ce crystalisézâ in forma de ace 

 si leucina ce cristalisézâ în discurï. 



Ca si urea, tyrosina si leucina sunt substatne putin proprii saù impro- 

 priï alimentatiuniï tesâturilor si sunt eliminate afarâ din organism. 



Gelatina, deasemenea, este transformata în gelatose primare, secundare, 

 gelatin-peptone si acidï amidatï ca: leucina, glycocolul. 



Pepsina, produce transformârï numaï pânâ la stadiu de acidï amidatï 

 si mediul acid este favorabil pentru acitivitatea sa; pe când trypsina lu- 

 crézâ în mediul neutru si alcalin. Acéstâ deosebire între transformârile 

 produse de celé 2 diastase proteolytice: trypsina .si pepsina, servesc 

 pentru constatarea lor în dlferitele licide si tâsâturï. 



Tripsinele animale. Trypsina exista în pancréas. Actiunea sa digestivâ 

 a fost mult timp confundata eu acea a stomaculuï. Claude Bernard .si 

 Corwisart a studiat în 1855 — 1858. Danielewsky însâ a fost cel dintâii^i 

 care a séparât în sucul si maceratiunile pancreatice diferitele diastase, carï 

 sunt continute si carï sunt eel putin în numër de 4: o sucrasâ, o amy- 

 lasâ, o trypsina si o lipasâ. 



La vertebratele superiôre, origina trypsineï este eu totul deosebitâ 

 de accea a pepsineï. La nevertebrate hepatopancreasul presintâ, dupa 

 Krukenberg, o lipasâ, o amilasa, o pepsinâ si adesea o adevâratâ trip- 

 sinâ. Intestinul produce saû pepsina în mediul acid saù trypsina în me- 

 diul neutru saù alcalin. La melc. digestiunea este tot-deauna peptica. 



