BULETINLTL SOCIETÀflï DE SCIINfE 



Tripsinele végétale. In Carica papaya Wurtz si Bouchut a isolât o di- 

 astasâ numitâ papaina, care digerea7,â fibrina în mediu neutru si a fost 

 asimilatâ trypsineï animale. 



Tripsinele nncyolneiic. Trypsina avénd actiunea sa în mediul neutru 

 saù alcalin, s'a atribuit productiunea leucineï si tyrosineï microbilor carï 

 descompun materia alimentara; dar cum aceste produse se gâsesc în di- 

 gestiunï pancreatice forte variate, nu se pôte explica de cât prin exis- 

 tenta uneï diastase tryptice. 



Hahn macerând drojdia de bere, obtine un suc care tinut la 37" câte- 

 va ore da un précipitât mucos de materie albuminoidâ care dispare eu 

 încetul si este înlocuit printr'o pulbere albâ si finâ de cristale de tyro- 

 sinâ ; aci s'ar gàsi o trypsina. Hahn a descoperit asemenea câ trypsina 

 pôte fi produsâ de frigura tifoida si de tuberculosa. 



Mcsiirarea activitàtiî uneï trvpsine. Fibrina, bine spâlatâ, este întrebu- 

 intatâ ca atare saù ca în procedeul lui Grûtzner, coloratâ eu rosiu de a- 

 nilinâ. Fibrina înrositâ, se pune sub un curent de apâ pentru a lua excesul 

 de colore. Colôrea rosie nu mai trece în licid, de cât când fibrina din in- 

 solubilâ trece în stare solubilâ, transformare ce nu se pôte produce de 

 cât sub influenta unuï ferment proteolytic: trypsina saù pepsina; dupa 

 ce s'a îndepârtat putrefactiunea, care dupa cum se scie, pôte produce 

 aceleasî transfoiniârï. Artlius si Huber, propun un ait procedeû pentru 

 cercetarea trypsineï: 



Se prépara fibrina de cal, bine spalata (fibrina de cal este de préférât 

 prin faptul, câ se desface în filamente lungï, ce prin spâlare devin albe 

 mult mai repede de cât cele-1'alte fibrine si înccrcâ de asemenea o di- 

 gestiune mai repede sub influenta fermentilor), se face o maceratiune 

 din acéstâ fibrina într'o solutiune de 2 la 100 de fluorurâ de sodiu, în 

 timp de 24 ore si la o temperaturâ de 40°. Solutiunea de fibrina ast-fel 

 obtinutâ nu produce, nicï cristale de tyrosinâ, nici nu se pôte putréfia, 

 pentru câ Artlius a aratat ca fluorurâ de sodin este antisepticâ si orï-ce 

 licid saù organ, puse în acéstâ solutiune se conserva mult timp fârâ a 

 présenta fenomene de putrefactiune. 



Fluorurâ de sodiû distruge fermentiï figuratï si nu are nicï o influenta 

 asupra fermentilor solubilï (1). 



Solutiunea de fibrina fluoruratâ, antisepticâ si fârâ a produce cristale 

 de tyrosinâ, este pusâ în contact eu organul saù licidul, în care se cautâ 

 trypsina; licide si organe carï de asemenea sunt preparate în fluorurâ de 

 sodiù. Se pune de ordinar 4 saù 5 volume din solutiunea de fibrina, eu 

 1 saù 2 volume din licidul saù tesâturï, la o temperaturâ de 40". Gracie 

 fluorureï de sodiù, digestiunile pot sta mai multe dile la etuvâ. 



Bourquelot recomandâ câ la întrebuintarea acestuï procedeû sa se con- 



(1) Arthus. Archives de Physologie, 1893. 



