BULETTNUL SOCIETAXn r)T: SCIINXE 



State daca tësaturile saù licidele, unde se cautâ fermentul tryptic, nu 

 contine cristale de tyrosinâ déjà formate, cum a gasit în diferitele organe 

 (ficat, pancteas) de la nevertebrate, (Société de Biologie, 1894). 



Artlius si Iluber prin ajutoral acestuï procedeù, au câutat trypsina în 

 diferitele tësâturï si licide: créer, ficat, pancréas, splina, inuschï, riniciiiï, 

 sànge, bila si urina. Eï gâsesc câ numaï pancreasul produce cristale de 

 tyrosinâ. Lymfa lipsesce din acéstâ série de tesaturï si licide. 



Un épure dupa 24 ore de digestiune, este sacrificat si tësaturile sale 

 puse repede în solutiunea fluoruratâ, se pun în contact eu solutiunea de 

 tibrinâ fluoruratâ la 40°, dupa 3 dile, se observa ca afarâ de vasul ce 

 contine pacreas fluorurat .si fibrina floururatâ, nicï într'un ait vas, nu 

 se gâsesc cristale de tyrosinâ. Tësaturile de la cobaï sacrificat în plinâ 

 digestiune si puse în aceleasï conditiunï la etuvâ, dupa 6 dile numaï 

 pancreasul presinta cristale de tyrosinâ. 



Arthus .si Huber (1) ajung la conclusiunea câ trypsina nu exista de 

 cât in pancréas .si în sucul sécrétât de acéstâ glanda. 



Altï fisiologistï admit existenta fermentuluï tryptic .si in alte tesaturï, 

 ast-fel Herman a gâsit trypsina în ficatul, splina, rinichiul de la épure, 

 cobai, câine, sôrece, porumbel. 



llûfner admite de asemenea existenta trypsineïîn diferite organe. Kiïhne 

 cercetând présenta trypsineï în ganglioniï lymfaticï aï mesenteruluï, n'a 

 gâsit nicï urme, si în privinta presenteï trypsineï în tesaturï .si licide 

 admite conclusiunea luï Arthus si Huber. 



Din lucrârile citate, în nicï una nu se vorbesce despre présenta saù 

 absenta trypsineï în lymfâ. 



Lymfa normalâ contine fermentul tryptic? 



Experieiità. Se prépara canalul toracic de la un câine. Lymfa fluoruratâ 

 în cantitatea de 1" se amestecâ eu 5'^'= din solutiunea de fibrina fluoru- 

 ratâ. Un ait vas contine aceeasï lymfâ, însâ fiartâ la ebulitiune si filtratâ 

 împreunâ eu solutiunea de fibrina fluoruratâ. Ambele vase sunt puse la 

 40° In nicï un vas nu se gâsesce, dupa 24 ore, urme de cristale de 

 tyrosinâ; acelasï résultat dupa 5 — 6 dile. Licidul din celé 2 vase studiate 

 la microscop dupa 8 dile presinta un început de cristale de tyrosinâ în 

 vasul ce confine lymfa si fibrina. 



Acéstâ experientâ aratâ câ lymfa contine în mica cantitate fermentul 

 proteolytic : trypsina, pentru câ substantele albuminoide nu sunt trans- 

 formate în tyrosinâ de cât în mica cantitate si tinute mult timp la etuvâ. 



Lymfa obtinutâ de la câinï, carï au primit în injectiune diferitele sub- 

 stante incoagulabile, e pusâ în contact eu fibrina solubilâ la 40°; dupa 

 15 dile, licidul presinta urme de cristale de tyrosinâ. 



Alcalisànd lymfa pentru a da o maï mare activitate fermentuluï, si 



(1) Arthus si Huber. Archives de Physiologie 1894. 



