BULETINUL SOCIETÂflï DE SCIINfE 299 



fermentul existent în ferment. Regimul alimentar influentézâ forte mult 

 asuprn secretiuniï diastaselor. 



II. Diastasele hydrolisante 



In lymfa exista mai multe diastae hydrolisante prccum sunt: amylasa 

 ce transforma amidonul în maltosâ; maltasà ce transforma maltosa în 

 dextrosâ (glucosa); lactasa ce transforma lactosa în dextrosâ si galactosa 

 si lipasa ce transforma materiile grase în glycerinâ si acidï grasï. 



Dintre aceste 4 diastase, m'am ocupat numaï de ultimele 3 diastase. 



Maltasa 



Gcneraliiàtî. Maltasc animale. Maltasa exista forte respânditâ la plante. 



Brown si Héron, a constatât présenta sa în 1886 în sucul pancreatic 

 .si intestinal subtire de la porc. Mering în pancreasul de câine si Bour- 

 quelot în intestinal si pancreasul de la épure. 



Dubourg, a arâtat cel dintâiù, câ sângele si urina contin o diastasa, 

 care lace hydrolysadunea amidonuluï pânâ la termenul de dextrosâ. 

 Béchamp, înaintea lui Dubourg, arâtase présenta uncï asemenea diastase 

 în rinichï. La épure eu regimul herbaceii, maltasa persista în urina si 

 dispare în rinichï. 



Présenta maltaseï parc a fi în raport eu regimul amylaceii. 



Carnivorele si erbivorele, nu eliminéza în regimul ordinar, de cât o 

 mica cantitate de maltasa; pre când ele daù o mai mare cantitate de 

 maltasa în regimul feculentelor. 



Schimbarea alimentatiuniï micsorézà cantitatea de maltasa în sângc, 

 ficat, urina si rinichï. 



Maltase microhiene. Bourquelot a gasit maltasa în aspcrgillus nigi-r si 

 Penicillum glaucum. Litner în 1892 a aratat ca drojdia de bere pôte sa 

 transforme maltosa în dextrosâ, fapt confirmât de Fischer. 



Inftiienta teinpcraHircï. Punênd o maceratiune de drojdie de bere în 

 contact eu maltosa si dacâ sa cautâ saù prin micsorarea putereï rotâ- 

 tôre, saû prin mârirea putereï reductôre saù prin cantitatea de dextro- 

 sazonâ formata, totalul actiuniï la aceste diferite temperaturï se gasesce, 

 ca maximul actiuniï este la 40"; la 45" actiunea este déjà slabâ. Maltosa 

 de la porumb presintâ maximul sèii de actiune între 57" — 60". 



Acttmiea acidilor si. baselor. Dubourg a vëdut câ totï acidiï mineralï .si 

 organicï afarâ de acidul arsenios si acidul bôric, în dosa de l/iooo '"'*' 

 picdecâ eu totul actiunea diastaseï. Bourquelot a arâtat câ acidul sulfuric 

 în dosa de 2/10000 paraliséza diastasa, iar în dose inferiôre 20 — 40"'-^'- 

 pe litru favorisézâ actiunea maltaseï. 



Alcaliï daù acelasï résultat ca si acidiï în dosa de 1/1000. 



Actiunea sârunlor. Dubourg a studiat de asemenea actiunea sarurilor 



