300 BULETINUL SOCIETÂflï DE SCIINfE 



asupra maltaseï si a împàtit în 3 categoriï acéstâ actiune : unele sârurî 

 n'aû nicï o actiune precum sunt : chlorurile de sodiû, calciû, potasium 

 sulfatï de sodiù, magnesiii si ammoniac, iodura de potasiù, fosfat de 

 potasiii si ammoniac, tartratï de potasiû, sodiil si ammoniac, sârurî care 

 întârdiazâ precum : oxalatï d"ammoniac, de potasiû, carbonatï de sodiù, 

 potasiù, salicylat de sodiù'; altele carï distrug maltosa : sulfatul, acetatul 

 si chlorura de zinc, sulfatul de cupru. 



Actiunea alcaloidilor. Cafeina, nicotina, digitalina, morph^-na, veratrina, 

 n'aû nicï o actiune asupra maltaseï ; codeina, aconitina, sulfatul de quininâ, 

 atropinâ, strychninâ nu întârdiazâ de cât slab actiunea maltaseï. 



Actiunea alcoolilor §i aldehydelor. Alcoolul, alcoolul isopropylic, gilcerina 

 n'aû nicï o actiune ; aldehyda favorisézâ actiunea maltoseï. 



Actiunea chloroformului. Chloroformul împiedecâ forte mult actiunea 

 maltoseï. 



Reversibilitatea maltaseï. Hydrolysatiunfa uneï solutiunï de maltosâ se 

 opresce la 6re-care limita sub influenta maltaseï. Trecénd peste accsta li- 

 mita, excesul dextroseï se transforma din noù în maltosâ. In acéstâ ac- 

 tiune se observa 2 fenomene carï se produc : unul care transforma mal- 

 tosa în glucosâ (dextrosâ) si altul care în acelasï timp transforma glucosa 

 în maltosâ, este o actiune rétrograda. 



Davenière, Portier si Pozerski (1) aplicànd procedeul luï Fischer a 

 déterminât présenta maltoseï : saliva umanâ este putin activa, formatiunea 

 cristalelor se face dupa 24 ore ; în pancréas maltasâ este forte activa, cri- 

 stalele se formézâ dupa 15, Maceratiunile de intestin de la câine, porc, 

 vitel, contin maltasa în mare cantitate. 



Existenta maltaseï în lymfà. Lymfa de la câine este primitâ în fluo- 

 rura de sodiù, dupa ce macerézâ cât-va timp la 38°, se filtrézâ apoï se 

 amestecâ eu maltosa. Lâsând acest amestec câte-va ore la 38°, se tra- 

 tézâ prin procedeul luï Fischer si se observa formatiunea cristalelor de 

 phenylmaltosazon ce se presintâ în cristale sub forma de spic. 



Prin acest procedeù se constata câ lymfa contine tot-d'a-una maltasâ. 



Actiunea tempcratureï. Supunênd lymfa floruratâ la diferitc tempera- 

 turï, se observa câ formatiunea cristalelor este maï activa si maï repede 

 între 38° — 40° ; la 50° formatiunea este fôrtâ încétâ ; la 60" nu se ob- 

 serva cristale. 



Actiunea acidilor. Acidifiànd lymfa fluoruratâ prin acidul acctic si a- 

 mestecând'o eu maltosa, activitatea maltaseï este mult maï mare de 

 cât în lymfa normalâ. 



Actiunea ghjccrineî. Glycerina are influenta asupra maltaseï ce variazâ 

 dupa dosa întrebuintatâ. Amestecând lO""' lymfa, glycerina W^'i 'A'"'') 1"' 

 2"-, 5'^'^- si 0"''',5 de maltosâ, se constata câ glycerina de '/i*^' > Va""^' "^ 



(1) Société de Biologie 189S. 



