310 BULETINUL SOCIETÂflï DE SCIINfE 



contin lymfâ amestecatâ eu reactiv, iar alte tuburï contin lymfâ fiartâ la 

 ebulitiune si filtratâ si apoï puse în contact eu reactiviï. Primele tuburï 

 presintâ diferite colorï în raport eu reactivul întrebuintat ; iar lymfa care 

 a încercat aetiunea câldureï nu presintâ nicï o colore, devine opalescentâ, 

 nuantâ ce persista, chiar adâogând reactiviï în mai mare cantitatc, limfa rë- 

 mâne opalescentâ, nu presintâ nicï un viragiu de colore. 



Prin aceste experiente, se pune în evidentâ, existenta fermentuluï oxi- 

 dant, a uneï diastase oxydante în lymfa normalâ saû licidâ de la câine- 



Punênd în contact, lymfa eu tyrosina, chiar dupa un timp îndelungat, 

 nu se observa colôrea négrâ, nu exista decï fermentul oxydant tyrosinasâ. 



Etatea. Lymfa de la animalele tinere daii colorile mult maï repede, 

 de cât lymfa de la animalele adulte. 



Aetiunea luinineï. Lumina, nu pare a avea o mare influentâ, reac(iunile 

 se produc, agitând, atât la întuneric cât si la lumina. 



Aetiunea càldnreî. Câldura are influentâ asupra activitâteï fermentuluï. 

 Se prépara maï multe vase eu temperaturï variate la 20", 30", 37", 40", 

 50", 55", 60". 70". Se pun tuburile eu lymfâ, în aceste vase si când au 

 aceiasï temperaturâ eu aceea a apeï, se varsâ reactiviï. Se observa câ tem- 

 peratura între 40" si 50" este cea maï favorabilâ, pentru aparitiunea co- 

 lorilor; la 60" apare forte târdiù o coloratiune palidâ, care nu devine 

 de loc intensâ chiar dupa maï multe ore. Temperaturile de 70" pana 

 la 100" distrug eu totul fermentul, lymfa iea o colore opalescentâ persistentâ. 



Aetiunea acidilor. Acidifiând lymfa eu acid acetic (solutiunea 1 la 100) 

 si punènd'o în contact eu reactiviï, colorile apar mult maï repede, de 

 cât eu lymfa normalâ. Acidul chlorhydric are o actiune defavorabilâ ac- 

 tivitâfiï fermentuluï, aparitiunea colôreï este tardivà. Acidul sulfuric are 

 o actiune forte defavorabilâ. 



Aetiunea antiscpticilor. Acidul boric (4 la 100) nu are nicï un efect 

 asupra activitatiï fermentuluï. Mârind însâ cantitatea de antiseptic, acti- 

 vitatea fermentuluï diminueazâ, pana când în fine fermentul este distrus- 

 Esenta de mentâ, de mustar, în mica dosa n'aù nicï un efect, mârind 

 cantitatea de antiseptic, oxydasa diminuézâ de activitate. 



Aetiunea electricitâtiî Ykchnà sa trécâ un curent de electricitate printr'un 

 amestec de lymfâ si un reactiv, aparitiunea colôreï se face mult maï repede. 



Aetiunea oxigenuluî. Supunênd limfa împreunâ eu reactiviï sub aetiunea 

 unuï curent continua de aer, colôrea apare aprôpe instantaneû. 



Actiuned apeî distilate. Preparând comparativ 2 tuburï de limfâ .si tinc- 

 turâ de gayac, vârsând câte-va picâturï de apâ (3 pânâ la 4) în acest 

 amestec, se observa câ limfa din acest tub ia mult maï repede colôrea 

 albastrâ. Din acéstâ experientâ reese câ apa distilatâ favorisézâ activita- 

 tea oxydaseï, ce nu se pôte explica de càt prin cantitatea de oxygen 

 adusâ de apâ. 



