BULETINUL SOCIETÀf II DE SCIINf E 



strâbâtute de granit §i partial transformate în calcarurï eu silica^ï 

 (piroxen, etc.). 



Tôte cele-alte roce, cum sunt : anume filite cloritôse-cârbunôse, 

 ^isturï sericitôse, filite argilose ci calcarurï cristaline, roce pe carï 

 suntem sili{;ï pentru momentul de fafâ de a le considéra, într'un mod 

 proviborid, ca ôre-cum constituind un orizont superior al grupuluï 

 al duoilea, tôte aceste roce aparfin probabil paleozoiculuï superior 

 saû pôte chiar mesozoiculuï inferior. 



Cirupiil al duoilea ia parte la constitiiirea munfilor Vulcan, a Pa- 

 ringuluï, formézâ partea de S P^ a munfilor Lotruluï, se întinde în 

 fâçie de-a-lungul frontiereï în munfiï FâgâraçuluY ci coprinde maT 

 tôtâ regiunea cristalinâ între Dâmbovi|:a ci lalomifa. 



Nu intrâ în celé duot; grupurï anume gneisurT granitoide i^i 

 anume roce amfibolice. In aceste roce se întâlnesc adesea-orï facie- 

 surï fa§iate. Ele formézâ masive marï intrusive, ci atât disposi- 

 fiunea acestor masive cât ci structura rocelor ci maï aies rela|:iunile 

 lor eu roce indiscutabil eruptive, sunt argumente pentru origina 

 lor eruptivâ. (Amfibolitele din \ alea-Jiuluï, Cineisul de la Coza). 



Acest grup de roce e considérât de /. Buckh ca grupul inferior 

 al eristalinuluï. Grupul al duoilea al geologuluï ungur corespunde 

 inaï mult saû maï pufin eu grupul ântêiû din clasifica;:ia de sus, ci 

 grupul al treilea al luï Buckh întru cât-va eu grupul al duoilea 

 de sus. 



Rela^iiunile între eele duoë grupurï aie eristalinuluï variazâ de la 

 o regiune la alta. Aça s. e., dupa cercetârile luï M. Murgocj\ grupul 

 superior e discordant pe grupul inferior în muntiï Lotruluï, unde 

 de alt-fel o falie ar trage limita între celé duoë grupurï. In munÇiï 

 Fâgâraçuluï grupul al duoilea e cutat ci înele§tat în grupul inferior. 



In ceea-cs privesce vechimea grupelor, cel d'ântèiû pote fi con- 

 sidérât ca arhaie ci corespunde luï ^ a hârtilor francese ; grupul 

 superior eorespiinde în parte preeambrienuluï geologilor Alpilor, 

 în parte e paleozoic. Lipsa de fosile nu permite o clasare exacta. 

 dar e forte posibil câ se pôte umple eu timpul lacuna acésta satt prin 

 studiarea relafiunilor între aceste straturï ci altele déjà studiate ci 

 asupra câror vechime geologiï sunt fixafï, saû prin studiul ana- 

 litie al tectoniceï comparate între Carpafï, Alpï, Balcani ci «V'or- 

 landele» lor. 



