BULETINUL SOClETÂflI DE SCIlNfE 643 



présenta de molécule electrice, orï unde suprafeî:e electrice la muçchï 

 saù la nei-vï sunt pus 2 în evidenfâ ; cea de a duoa stabilesce în acele 

 locurï un procès chimie. De ci acésta din urmâ cautâ sa explice fe- 

 nomenele în mod mult maï simplu, totuçï maï sunt fisiolog-ï carY, 

 ca Rosenthal, plecând de la aceha^ï principiï fisice ca §i du Bois, 

 susjiin încâ pe cea d'ântêiû, fi decï probe pentru deciderea în favorea 

 uneia saù alteia din aceste duoë teoriï sunt încâ necesare. Studiul 

 asupra moduluï de comportare electric a secfiuneï longitudinale 

 artificiale constitue una din aceste probe. 



Primele no{:iunï în acésta privinfa le g-âsim natural tôt în lucrârile 

 liiï du Bois, care aratâ câ suprafat:a de secfiune longitudinalâ artifi- 

 cialâ, atât ca forÇiâ cât ci ca naturà a curentuluï, se comporta exact 

 ca ci suprafafa longitudinalâ naturalâ a muçchiuluï, adicâ positiv 

 tafa de cea transversalâ, fie naturalâ, fie artificialâ. Insâ procedeul 

 mecanic întrebuinfat de du Bois psntru obfinerea uneï ast-fel de 

 suprafefe de secfiune nu putea sa dea alte resultate, de 6re-ce, prin 

 desfacerea în lung-ime a muçchiuluï, se puneaû în evidençâ fibre, carï 

 presentaû suprafat;a lor longitudinalâ exact în acelea§ï condijiiunï 

 ca ci acele ce formaû suprafa^a naturalâ a muçchiuluï, §i decï ci re- 

 sultatele obî:inute de du Bois concordat! aprôpe exact. 



Este neexplicabil cum acest fapt a scâpat din vedere luï Her- 

 mann, care s'a ocupat a§a de mult de acésta cestiune : câcT în tôte 

 lucrârile sale nu se aflâ nicï cea maï mica menfiune din acest punct 

 de vedere. 



Engelmann *) este cel d'ântêiQ care a atras atenfiunea în acésta 

 direcçiune. Pe când el era ocupat eu studiul fenomenelor electrice 

 ce însofesc contracçiunea inimeï, a observât câ forfia electromotrice 

 dintre suprafa^ia normalâ, intactâ a inimeï, ci o sec|:iune tranversalâ 

 artificialâ a eï, pare sa fie, relativ, pufin dependentâ de direcjiiunea 

 secfiuneï, în raport eu axa fibrelor musculare ; ba încâ acésta força 

 era destul de mare, chiar când un însemnat numër de fibre eraû 

 secçionate în lungime, adicâ din 68 casurï, la inima de epurï ci de 

 porumbeï, ea era în termen mediû de 81, 3^0 d'" ^o^'î^ electromo- 

 trice dintre suprafa^a longitudinalâ naturalâ a acestuï organ ci sec- 

 çiunea sa transversalâ artificialâ. 



') Th. W. Engelmann : Vergleichende Untersuch. îur Lehre von der Muskel— und Nerven- 

 elektricitàt.— Pflûg. Archiv.'iS?? Bd XV, S. 116. 



