BULETINUL SOCIETAfll DE SCONfE 



De ôre-ce, pe de o parte, aceste fapte nehind de acord eu teoria 

 preexistenfeï luï du Bois, ci eu acea a luï Hermann, iar pe de altâ 

 parte, dificultatea de a putea obfine la inimâ sec|:iunï artificiale pur 

 longitudinale saû pur transversale, fâcu pe Engelmann sa se adre- 

 seze în acest scop la muçchiï monomerï de la brôscâ. Cestiunea era 

 de a se vedea dacâ exista posibilitatea de a ob|:ine o secfiune lon- 

 gitudinalâ artificialâ în însâçï interiorul fibreï musculare §i exact 

 paralel eu direcfiunea eï ; câcï, în cas afirmativ, fenomenele electrice, 

 observate la o ast-fel de suprafa|â, puteaû fi décisive pentni una 

 din aceste duoë teoriï. 



In adevër, dupe teoria molecularâ a luï du Bois, trebuia ca sec- 

 î:iunea lonoitudinalâ artificialâ, obÇ:inutâ în aceste condiçiunï, sa se 

 comporte, din punct de vedere electric, exact ca ci cea longitu- 

 dinalâ naturalâ saû, cel mult, sa difere forte puÇin. Contrariul însâ 

 dupe teoria alterafiuneï luï Hermann, de 6re-ce, în acest cas, în 

 tôtâ lungimea secçiuneï longitudinale artificiale, o porçiune din con- 

 tinutul fibreï musculare, ci care se aflâ pe cale de distnigere, este 

 în contact eu cea-altâ porî:iune încâ vie a con^inutuluï, aceleï fibre. 

 Totuçï Hermann ci chiar du Bois nu eraû de acéstâ opiniune §i 

 susÇineaû câ orï-ce fibrâ muscularâ, atinsâ de procesul de distru- 

 gere, nu murea progresiv, ci de o-datâ în tôtâ grosimea eï. Engel- 

 mann însâ a arâtat câ, eu ajutordl microscopuluï, este uçor de vëçlut 

 cum, în unele împregiurârï, o jumëtate din conçinutul fibreï muscu- 

 lare, în lungime, era încâ ceasurï întregï excitabil §i contractil, pe 

 când cea-altâ jumëtate (la aceeaçï secfiune transversalâ a fibreï) 

 era complect mort. De asemenea menÇiionézâ Engelmann maï dé- 

 parte, câ procesul morfeï se propagâ maï repede în direcfiune per- 

 pendicularâ de cât în cea paralelâ eu axa fibreï. Prin urmare. dupe 

 teoria luï Hermann, era de açteptat ca o ast-fel de secfiune longi- 

 tudinalâ artificialâ sa se comporte negativ faÇâ de cea naturalâ 

 longitudinalâ. bine înfeles câ nu în aça grad ca suprafafa artificialâ 

 transversalâ. 



Pentru obçiinerea uneï suprafefe de secî;iune în condiî:iunile dorite 

 a întrebuinî:at Engelmann ') mijlôce: i) termice, 2) chimice (potasâ 



*) Th. W. Engelmann ; Proc. verb. de gew. veryad der Kon. Akad. v. Wetensch. te Am- 

 sterdam, Afd. Natuurk. 28 oktober I876. D-luï Profesor Engelmann îï datoresc traducfiunea 

 acesteï comunicârî din limba olandeiï în cea germanâ. 



