BULETINUL SOCIETATII DE SCIINfE 647 



atât în sens transerversal cât ci cel longitudinal, am procédât în 

 modul urmâtor : 



Mat ântêiû am întrebuint:at metoda îng-hefâreï pieselor, însâ acésta 

 este neproprie ci dificultatea presintatâ de dênsa consista în aceea 

 câ tote fibrele musculare, carï nu au fost atinse de licliidul cautéri- 

 sant, se contrag repede, imediat dupe practicarea sec^:iunilor (în 

 cens longitudinal eu fibrele) chiar pe briciû ; aça câ la preparatele 

 ()b|:inute în acest mod era imposibil observarea distanÇeï parcurse 

 de procesul morfeï în direcÇiie transversala. Multmaï proprie pentru 

 acest scop este cauterisarea eu azotatul de argint ci întârirea în 

 în alcool. La muçchiul séparât din organism ci î:inut în starea sa 

 de tonicitate naturalâ, se practicâ, eu ajutorul unor fôrfecï micï sji 

 forte bine ascu|:ite, o sec|iune transversala, în celé maï multe casurï 

 câtre capëtul superior al muçchiuluï §i imediat cauterisatâ, în ace- 

 laçï timp ca §i o porfiune din suprafa^ia sa naturalâ. Dupe caute- 

 risare, imediat çters eu îngrijire rânile regiunilor supuse procesuluï 

 (le distrugere, muçchiul este întârit în alcool §i apoï por|;iunï din el 

 incluse în parafinâ. Sec|:iunile au fost practicate paralel eu fibrele 

 musculare, însâ în acelaçï timp perpendicular eu suprafafa longi- 

 tudinalâ cauterisatâ; ast-fel câ, eu modul acesta, aveam posibilitatea 

 de a putea observa uçor distan^ele parcurse de morte în ambele 

 diree(:iunï !ji pe acela§ï [réparât. 



La 75 Yo *^'" preparatele objiinute se constata, în mod clar, iir- 

 mâtorele: 2 — 3 fibre musculare (de la suprafa|:a longitudinalâ cau- 

 terisatâ socotit) sunt complect distruse; a 3-a saû a 4-a fibrâ însâ 

 numaï în parte, maï mult orï maï pu^in; aça câ conp'nutul acesteia 

 se presintâ ca împârÇit, în totâ lungimea sa, în duoë porfiunï de 

 eele maï multe orï neegale în lâ^:ime. PorÇiunea ce se aflâ câtre su- 

 prafa{:a cauterisatâ presintâ exact aspectul fibrelor distruse de morte 

 ^i este, ca ci acestea, eoloratâ prin azotatul de argint ; pe când eea- 

 altâ porÇiune, ce se gâsesce în partea restuluï muçchiuluï ce nu a 

 putut fi în contact eu lichidul distructor, rëmâne transparentâ, ne- 

 eoloratâ de azotatul de argint ; în fine presintâ exact aspectul fibre- 

 lor rëmase încâ viï. Linia de demarcafiune între aeeste duoë bencjï 

 aie eonÇinutuluï uneï ci aceleiaçï fibre este destul de clarâ ci para- 

 lelâ eu axa longitudinalâ a fibreï. Dacâ acum vom câuta sa obser- 

 vâm la microseop ci capëtul seeçiuneï, ce corespunde suprafeî:eï 



