BULETINUL SOCIETÀTII DE SCIINfE 



Din acéstâ tabelâ vedem maï ântêiû câ forfa electromotrice dintre 

 secfiunea long-itudinalâ artilîcialâ §i cea transversalâ artificialâ, ime- 

 diat dup2 cauterisare, este micçoratâ ci în. adevër eu 25 '^/odin forÇa 

 electromotrice desvoltatâ înainte de cauterisare, între suprafaÇa lon- 

 o-itudinalâ naturalâ ci cea transversalâ artificialâ. Acest curent 

 merge mic§orându-se treptat, a^a câ, 30 minute dupe cauterisare, 

 el este aprôpe pe jumëtate maï mie de cât acel desvoltat dupe cau- 

 terisare imediat §i maï mie de jumëtate de cât acel aflat înainte de 

 cauterisare. Acéstâ scâdere a curentuluï se continua ci dupe 30 mi- 

 nute în acelaçï mod. 



Acéstâ slâbire a curentuluï, care, dupe teoria data maï ântêiû de 

 du Bois, nu putea fi explicatâ, însâ pe care apoï tôt du Bois a câu- 

 tat s:i o explice, atribuind'o formâreï uneï pâturï a^a 4^se parae- 

 lectronomice, la nivelul sec|:iuneï transversale, ci care pâtura ar in- 

 fluenÇia într'un mod 6re-care asupra neg-ativitâ|:eï moleculelor elec- 

 trice la acest nivel, se explicâ dupe Hermann forte uçor, prinaceea 

 câ starea neutrâ a suprafeÇieï naturale longitudinale, prin cauterisare, 

 devine negativâ din causa procesuluï de distrugere provocat; însâ 

 natural maï puÇin negativâ de cât acea transversalâ artificialâ, de 

 ôre-ce sunt încâ fibre neatinse de cauterisare ci carï se comporta 

 ca ci maï înainte. 



$i în adevër, câ acéstâ negativitate a sectiuneï long-itudinale ar- 

 tificiale devine §i maï evidentâ dacâ raportâm modul sëû de com- 

 portare electricâ nu câtre secfiunea transversalâ artificialâ, ci câtre 

 una tôt long-itudinalâ, însâ naturalâ. 



Examinând resultatele date în a 2-a colônâ transversalâ a tabe- 

 leï de maï sus, vedem în mod clar câ curentiil muscular care, între 

 duoë secfiunï longitudinale naturale, în gênerai nu exista saO abia 

 e perceptibil une-orï la galvanometru, imediat dupe cauterisare, 

 adicâ dupe produeerea uneï suprafeî:e de secî:iunelongitudinalâ ar- 

 tificialâ, se ridicâ la 0,0115 V. Direcfiunea acestuï curent este tot- 

 d'a-una, în arcul conductor, de la suprafatâ naturalâ câtre cea ar- 

 tificialâ ; în muçchiiî decï contrariul, de la cea artificialâ câtre cea 

 naturalâ. 



Acest curent muscular cresce treptat, ci 30 minute dupe caute- 

 risare el a devenit aprôpe de duoë orï maï puternic §i cresce mereû 

 încâ maï départe. Dupe ce însâ a ajuns la un maximum oroeare 



