BULETINUL SOClETÀflI DE SCIINfE 



èy A muijchiuluï secÇionat, între secÇiunea longitudinalânaturalâ §i 

 cea veche transversalâ maï ântêiû §i apoï între prima §i succesiv eu o 

 série de alte nouï secçiunt transversale artificiale, pe carï le facea 

 dupe unul saû duoë minute §i la o depârtare de i, 2, 3 etc. mm. de 

 la nivelul secfiuneï tran^^versale vechT. 



In adevër a gâsit Enjelmann câ forfa electromotrice manifesta 

 a secçiuneï transversale artificiale, obfinutâ sub cutan, scade ôre-cum 

 forte repede ci chiar maï mult de cât forî;a latenta desvoltatâ prin 

 producerea uneï nouï secÇiianï transversale artificiale. Dacâ acésta 

 din urma am considera-o eo^alâ eu i, atuneï eea d'ântèiû este : 

 Dupe I 4'" în mediû 0,32 (maxim. 0,44, minim. 0,1 1) 

 » 4 4ile » " 0,20 ( n 0,32 » 0,06) 

 » 8 » " » 0,09 ( » 0,16 » 0,00) 



Dacâ însâ raportâm aceste date la acele obtinute de Engelmann, 

 când circulatiunea sâng-eluï a fost împedieatâ, vedem aprôpe eon- 

 trariul, adieâ forfa manifesta seade putin, pe când cea latenta scade 

 destul de mult, §i dacâ acésta din urmâ ar fi =: i , atuneï scâderea 

 este în mediû numaï de 0,72 (maximum 0,96, minimum 0,54). De 

 asemenea ci dupe sectionarea nervilor, aratu En^elmann, câ fort:a 

 manifesta, atât în mod absolut cât §i în comparafie eu cea latenta. 

 scade eu mult maï încet. adieâ pe jumëtate maï încet de cât în casul 

 când legâtura eu sistemul nervos central nu ar fi de loc întreruptâ. 



Din eele arâtate de noï maï în urmâ, ci carï dupe cum vedem 

 este o confirmare maï mult ci a resultatelor obtinute de Engelmann, 

 résulta în mod neînduoios câ prin pâstrarea circulafiuneï sâng'eluï, 

 precum ci a influenteï nervôse, sunt date conditiunï carï au de seop 

 sa anuleze curentul muscular desvoltat între secfiimea lonoitudinalâ 

 artifieialâ ci eea transversal artificialâ ; eu alte cuvinte. eu cât mu^- 

 chiul se aflâ într'o stare maï apropiatâ de cea normalâ, eu atât ^i 

 activitatea sa electromotrice este maï mica ; deeï, lipsa unuï eurent 

 muscular este în legâturâ eu starea normala a muçchiuluï. 



Ca conclusiune, voiû câuta acum sa raportez resultatele obj:inute 

 la fie-care din celé duoë teoriï asupra origineï curentuluï muscular. 



Dupe du Bois-Reymond se admite câ muçchiul saii o fibrâ mus- 

 cularâ este compusâ din micï pârtieele sau molécule, a câror forÇ:â 

 elîictromotriee se manifesta în acelaçï mod ca ci la muçchiul întreg 



