BUI,ETINU[, SOGlETAfH DE .SCIINTE 



çi cà acesti molécule constâ saù din duoë zone polare négative 

 separate printr'una equatorialâ positiva (molécule peripolare), sau, 

 dupe cum a modificat'o maT târ4iû tôt du Bois, câ fie-care mole- 

 culâ psripolarâ este constituitâ din duoë jumëtâÇÏ bipolare, a câror 

 (e\.e positive sunt açe^ate fafâ m fa^â. Sa ne închipuim acum acest 

 agrégat prismatic de ast-fel de molécule electrice, învelit eu o pâ- 

 tura subçire indiferentâ (perimysium, sarcolem saû la nivekil sec- 

 puneï transversale pâtura déjà môrtà) ci vom avea o idée de modul 

 de distribufiune a forfeï ele:tromotrice la suprafafia muçchiuluT. 



Dacâ este a?a, atuncï cum se explicâ scâderea curentuluï dintre 

 s'.iprafaî:a naturalâ longitudinalâ §i cea transversalâ artificialâ când 

 cea d'ântêiû a fost cauterisatâ ? In orï-ce moment dupe cauterisare, 

 môrtea coprinde de o-datâ aceste molécule, §i decï curentul sad 

 trebue sa rëmânâ acelaçT, saû cel mult sa presinte o forte mica 

 oscila^iiune succesivâ di scâdere ci revenire la forfa de maï înainte. 

 Acésta însâ nu ss înt'^mplâ: câcï curentul scade de o-datâ ^i con- 

 tinua în scâderea luï. Pentru a explica acésta, a Ibst silit du Bois sa 

 admitâ, dupe cum déjà am amintit,'o ipotesâ ajutâtôre, prin care 

 câuta sa arate scâderea constantâ a curentuluï prin faptul câ la 

 nivelul secfiuneï transversale se formézâ o pâtura compensatore, 

 formata din molécule paraelectronomice, carï presintâ suprafafa 

 lor positiva întôrsâ spre exterior. ci prin acésta negativitatea sec- 

 îiun^ï transversale este micçoratâ. Forte bine, dar atuncï cum se ex- 

 plicâ negativitatea secfiun -ï longitudinale artiliciale fatâ de supra- 

 faÇia longitudinalâ naturalâ ^i apoï crescerea constantâ a acesteï 

 negativitâfl ? Câcï, dupe modul de arangiare a moleculelor electrice, 

 admis de du Bois, orï care ar û nivelul la care procesul de distruc- 

 fiune s'ar opri, positivitatea suprafeÇeï naturale longitudinale trebue 

 sa rëmânâ tot-d'a-una aceeaçï, i?i orï-care ar fi procedeul de ob|i- 

 nere a acfiuneï longitudinale artificiale. Acésta însâ nu este ast-fel. 

 pentru câ negativitatea acesteï secfiunï se vede cum nu se pote 

 maï clar. eu deosebire când o raportâm la suprafaî:a longitudinalâ 

 naturalâ §i apoï acésta negativitate cresce treptat ci fârâ oscilare. 



Se formézâ ci aicï, prin cauterisare, o pâtura paraelectronomicâ ? 

 Dar în acest cas ar trebui ca moleculele acesteï pâturï sa presinte 

 câtre exterior nu suprafe^ele lor positive, ci din contra pe celé né- 

 gative, ceea ce e cam greù de admis. Maï départe, cum s'ar putea 



