BULETINUL SOCIETA'fH DE SCIINTE 



atinsâ; de aicï negativitatea puternicâ a aceleï d'ântêiù. Prin caute- 

 risare însâ este supusâ §i suprafafa longitudinalâ naturalâ acestuï 

 procès distructor, însâ într'un grad maï mie, de ôre-ce nu tôte fibrele 

 sunt atacate de o-data ; a^a câ în orï-ce moment se aflâ ci fibre 

 încâ neatinse de morte, §i decï se presintâ tôt în conditiunile nor- 

 male. Din acéstâ causa ci negativitatea resultata nu este ai^a de 

 mare ca acea de la sec(:iunea transversalâ ; de aicï ci curentul este 

 maï slab. Cu timpul însâ ci môrtea se propagâ la libre din ce în ce 

 maï multe, devine maï activa, ceea-ce face ca ci curentul sa scadà 

 treptat, ci acésta concorda cu datele obfinute de noï. 



De asemenea ci cu resultarea curentuluï muscular între secçiunea 

 longitudinalâ artificialâ ci suprafafa longitudinalâ naturalâ, precum 

 ci crescerea continua a luï, se explicâ uçor dupe acéstâ teorie. Prin 

 cauterisare substanÇa muscularâ devine negativâ fafâ de suprafaÇa 

 naturalâ, §i cu cât procesul morfeï înaintézâ maï mult, cu atât i^'i 

 acéstâ negativitate este maï pronunt:atâ, curentul muscular maï 

 puternic 



Dacâ însâ acum procesul morteï ar putea h împedicat din ce în 

 ce maï mult în desvoltarea sa, ar trebui ca ci curentul muscular sa 

 dévie maï slab, ci cu oprirea celuï d'ântêiù résulta ci disparifiunea 

 causeï celuï din urmâ. Acésta, în adevër, se întêmplâ când cauteri- 

 sarea se face la muçchiul unde circulafiiunea sângeluï ci legâtura 

 cu sistemul nervos central sunt pâstrate. In acest cas, môrtea se 

 propagâ pânâ la o distanÇiâ 6re-care, unde ea este çinutâ în loc în 

 lupta pe care moleculele viï o sus^iine cu succès, fiind necontenit 

 reîmprospëtate cu nouï elemente nutritive aduse de sânge si la 

 acest nivel se formézâ între substanfa môrtâ ci cea vie o pâtura de 

 separafiune, saû de protectiune maï bine ^is- Môrtea încetând a se 

 maï propagâ, ci causa curentuluï muscular a disparut, §i faptele 

 observate de noï nu pot fi maï bine explicate de cât eu ajutorul 

 acesteï ipotese. 



Berlin, '^/.jj Augiist 1899. 



