BULETINUL SOCIETATU DE SCIINfE 7i« 



L). Sabba ^tefànescu, în o nota din mcrituôsa sa hicrarc M, spune 

 unnatorele : «Sur la rive droite du Prut, dans les districts de Botosiani 

 et de Dorohoi, affleurent par places des calcaires, qui diffèrent par 

 leurs caractères litliologiques des calcaires sarmatiques. En 1886, 

 j'ai découvert ces calcaires à Stânca et entre Boldur et Ripiceni, 

 dans le district de Botosiani. mais comme je n'y avais pas trouvé 

 de fossiles je n'avais pu dé>terminer leur âge ; toutefois je les avais 

 comparés aux calcaires des steppes de la Russie«. In fine, anul 

 trecut, D. Lindley, inoiner din Frankfurt pe Main, însârcinat eu 

 studiile pentrii aprovisionarea eu apâ a ora^uluï laçT, 'mï-a atras 

 atent:iunea asupra calcaruluï de la Stânca, trimi|:êndu-mï câte-va 

 fotografiï ci punêndu-mï la disposiçie tôt materialul ce '1-a adunat, 

 pe care însâ nu '1 putiiiu utilisa din causa câ eram ocupat eu alte 

 lucrârï. 



Calcarul sarmatic din nord-estul Moldoveï este interesant din 

 tote punctele de vedere. El formézâ nisce creste petrôse aprôpe 

 paralele, începènd de la Stânca lânga Stetànescï si pana la Mano- 

 leasa ; unele din ele se ridicâ mult d'asupra mantaleï diluviale ce se 

 întinde în aceste pârfï, altele nu sunt desgolite de cât la suprafafâ, 

 pe când aiurea présenta lor nu pôte Ç\ observatâ de cât în rîpele 

 pîraelor saû în malul Prutuluï. Aprope fie-care créstâ se continua 

 în spre rtîsârit în Basarabia, unde ele sunt maï bine desvëlite, adu- 

 ccnd aminte prin aspectul lor, de klippele mesozoice din Carpap : 

 câtre apus ele se perd sub învëliçul de luturï quaternare. Caracterul 

 morfologic al regiunilor unde apar aceste calcarurï este eu totul 

 deosebit de al locurilor megieçe ; pâreÇÏ drepçT. bolovanï rostogolifT, 

 vâgâunï ce se pot numi chiar micT peçterï, '.^ontrastézâ eu clinele 

 domôle aie monotonelor dealurï ce se desfaçorâ între Prut .'ji Baçed. 

 Chiar ci flora, fiind în legâturâ eu natura soluluT, este eu totul alta 

 de cât în cele-alte pârfï; ea e constituitâ în mare parte din plante 

 eu foï o-rôse (Crassulaceae) -). 



Natura petroqraficâ a calcaruluT nu este aceeaçT. Rare orï el este 



*) Etude sur les terrains tertiaires de la Roumanie, Lille, 1S97, pag. 171. 



-) Pentru explicarea presenÇeï acestor stâncï, dispuse în sirurt de-a-cunneziifUl l'rutuhiï, 

 existS în popor traditiunea cS draciî ar fi voit s:t ie^ascS Prutul, dar apucându-î cântatul co- 

 cojilor, s'au fâcut nevë(,lutî, ISsSnd o <lârS de bolovanï lïrS a'?ï isprSvi tréba. TradiÇia de 

 araestecul celui necurat, pentru explicarea presenÇeï clipeï de calcar de la I.argu (jud. NeamÇu), 

 o întâlniï ji la omeniï de acolo, iar Sliltier o aratS ca existând ^i la popôrele din Galitia. 



