BULETINUL SOCIETÀf II DE SCIINfE 



Une-orï calcarul e compact, nefosilifer ; alte-orï e constituit nii- 

 maï din tiparururile de piatrâ aie unor bivalve /^Tl/oti/o/a, CardiumJ, 

 din tuburï forte nuinerôse de Serpnla saù din nisce bryozoerï, care 

 probabil sa nu fie de cât Eschora ( Pleur oporaj lapidosa. 



E de netâo^âduit câ aceste calcare sunt maï nuoï de cât calcariirile 

 eu Litliothamnium, ce vin imediat d'asupra crideï superiore, depo- 

 site ce le gâsiï pe lângâ Mitoc. Comparând eu studiile fâcute în 

 tërile învecinate, aceste calcartirï trebue sa fie considerate ca 

 prelungirea acelor crcste de calcar, ce se întind din rësàritul 

 Galitieî prin Podolia §i Basarabia (Myodoboren orï Toldra- 

 riicken) §i liiate de Marny, Teisseyre, Hilber ci Michalski ca nisce 

 récif e bryozoice formate în mijlocul màreî sarmatice. Calcarul 

 de la Stânca are tôte caracterele celuï sarmatic din Galifia, numit 

 de Hilber «Pleuroporen-kalk" ci ecliivalent eu «Serpula-kalk" a 

 luï Pusch orï eu «iibersarmatischer kalkstein» a luï Oszewski, Asu- 

 pra aces^iuï calcar voiû reveni în o nota maï detaliatâ. 



