BULETmUL SOCIETÀfU DE SCIINJE 



OBSERVATIUNI METEOROLOGIGE 



FÀCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI-FILARET 



LUNA SEPTEMBRE 1899_st. n. 



Director: ST. C. HEPITES 



Inal^imea barometruluï d'asupra niveluluï mâreï 82 metri. 



Lima'Septeinbrc a l'ost mal pujin câldurosS, insâ niult mal ploiôsa ca de obiceiû Prima decadâ a fost cea mal caldâ; iar a 

 loa in inlregime aprope ploiosâ, in Mimtenia acéstâ decadâ a fost cea mal rece. Ultima decadâ a avut timpul cel mai secetos, 

 ischis si pujiii câldur(3s. Cea mal ridicatà temperatura mijlocie a fost 19»5 la ConstanÇa, iar cea mai scoboritâ 12»1 la Sinaia. 

 jmperalurele extrême absolute au fost coprinse înire 34''5 la 9 la Babadag ci 2°2 la 13 la Sinaia. Çile de varâ au fost in iriijlociù 

 ite 10 in tôtâ ^éra. 



Lima Septembre care de obiceiù este forte secetôsâ, acum a fost relativ forte ploiôsS. Ploile care aii caijlut în decadâ a 

 10a .si mal aies la 11 .^1 12 au fâcut ca cantifcttea mijlocie 65 milimetri sa fie înduoit de mare ca de obiceiû. La munte au câ(Jut 

 le làaï multe plol. Cea mal mare cantitate de ploie ce a câijut în {érâ in cursul lunel acesteia a fost de 235 milimetri la Dedu- 

 sci-Vërzari (Arge?). La Viziru (Brâila) Intr'o singurâ ()i la 13 s'a adunat 118 milimetri in interval de 4 ore, care a causât stri- 

 ciunl ^i inundajii. Mauifestatiï electrice intense ail fost la 8, 9, 11 ci 12 ; ele au fost insotite de ploï repeiJI ci pe alocurï de grin- 

 nâ. Rouâ a fost in mijlociù in 11 ijile, iar cé[â în 3 (jile. La 13, 23 ci 27 a câcjut brumâ la munte. 



Caracteristic este câ în cursul acestel lunï, au inllorit a duoa ôrâ, meriï, periï, pruniï, viçinil, castanul sëlbatec, liliacul ci 

 ulte flori de càrapie ci pàdura Unil merï au format din noii chiar fructe. 



