THE CONTINEXTAL FLORA OF SOUTH SWEDEN 383 



Hausrath, H., Pflanzengeographische Wandlungen der deutschen l>andschaft. — Wis- 



senschaft und Hypothese, 13. Dresden 191 1. 

 Havek, a. K., Kritische Ubersicht iiber die Anemone-Arten aus der Section Campanaria 



Kndl. und Studien iiber ihren phylogenetischen Zusammenhang. — Festschr. z. 



Feier d. 70. Geburtstages des Herrn Professor Dr. Paul Ascherson. Leipzig 1904. 



, Die Pflanzendecke Osterreich-Ungarns. Bd r. Wien 19 14 — 191 6 (»i9i4»). 



Hkkr, Oswald, Beitrage zur I'fianzengeographie. I, Die Vegetationsverhaltnisse des 



siidostlichen Theils des Kantons (llarus. — Zurich 1835. 

 Hkintze, Aug., Om Ranunculus lai)ponicus och andra granens foljdvaxter i Skandina- 



vien. — Botan. Notiser 1909. Lund 1909. 

 Hembekg, E., Tallens degenerationszoner i sodra och viistra Sverige. — Skogsvards- 



f6ren:s Tidskr., Arg. 2, 1904, h. 3 — 5. Stockholm 1904. 

 Herder, F. von, Die Flora des europaischen Russlands. Nach den Forschungsresul- 



taten der letzten 40 Jahre statistisch zusammengestellt. — Fngler's Botan. Jahrb., 



Bd 14. Leipzig 1892. 

 Hesselman, H., Zur Kenntnis des Pflanzenlebens schwedischer Laubwiesen. — Botan. 



Centralbl., Beihefte, Bd 17. 1904. 



, Svenska lofangar. — Skogsvardsfdren:s Tidskr., Arg. 3. Stockholm 1905. 



, Vegetationen och skogsviixten pa Gotlands hallmarker. — Ibid., Arg. 6. Stock- 

 holm 1908. 

 , Om vattnets syrehalt och dess inverkan pa skogsmarkens forsumpning och skogens 



vaxtlighet. — Medd. fr. Statens Skogsforsoksanstalt, h. 7. Stockholm 1910. 

 , Tordmanen i Sveriges skogar. — Skogsvardsforen:s folkskrifter, n:ris 27 — 28. 



Stockholm 191 1. 

 , Studier over salpeterbildningen i naturliga jordmaner och dess betydelse i viixt- 



ekologiskt avseende. — Medd. fr. Statens Skogsforsoksanstalt, h. 13—14. Stock- 

 holm 191 7. (191 7 a). 

 , Om vara skogsforyngringsatgarders inverkan pa salpeterbildningen i marken och 



dess betydelse for barrskogens foryngring. — Ibid. Stockholm 19 17. (191 7 b). 

 och Schotte, G., Granen vid sin sydvastgrans i Sverige. — Skogsvardsforenrs 



Tidskr., Arg. 4, h. 9 — 10. Stockholm 1906. 

 Hildebrand, F., Die Verbreitungsmittel der Pflanzen. — Leipzig 1873. 

 HjELT, Hj., Conspectus Florae Fennicae. — Acta Soc. pro Fauna et Flora Fenn., Bdd 5 



(1890 — 92), 20:1 (1900 — 02), 30: 1 (1904 — 06), and 41 (191 5 — 1919)- Helsingfors. 

 HoESTEN, N. VON, Planaria alpina soni glacialrelikt pa Bornholm jamte nagra ord om 



landfaunans invandring till Bornholm. — Vidensk. Medd. fru Dansk naturhistor. 



Foren., Bd 71. Kobenhavn 19 19. 

 Hooker, J. D., The Students Flora of the British Islands. 3:d ed. — London 1884. 

 Hoops, J., Waldbaume und Kulturpflanzen im germanischen Altertum. — Strassburg 1905. 

 HuLT, R., Blekinges vegetation. Ett bidrag till viixtformationernas utvecklingshistoria. 



— Medd. Soc. pro Fauna et Flora Fenn., h. 12. Helsingfors 1885. 

 Hu.MBOLDT, Alexander von, De distributione geographica plantarum secundum coeli 



temperiem et altitudinem montium. Prolegomena. — Paris 181 7. 

 Hard ak Segerstad, F., Sodra Sandsjo sockens fanerogamer. Ett bidrag till kanne- 

 domen om de pontiska och nordatlantiska viixternas griinslinjer i sydostra Sverige. 



— Arkiv for Botanik, Bd 11, nr 8. Stockholm 191 2. 



, Utkast till en flora over Varnamotrakten. Bidrag till kannedomen om gron- 



stenarnas inflytande pa viixternas utbredning. Varnamo 1920. 



