XLII 



29 sept.) med snö, urväder och frost (dä träden ännu voro fulla 

 med löf och merendells omogen Frucht) som sedan i et conti 

 nuerade utan töväder eller minsta uptijnande til den påföljande 

 April, dä det först började rägna och med rägn uthöU i 9 dygn 

 så at på en gång öfver 2 alnars djup snö bortgick. — — — 

 Eri stor del af de villa löfträd i skogarna, såsom Aspar, Askar. 

 Rönnar intill Ekarne förgingos äfvenväl af samma orsak här 

 uppe i landet. 



De lösa jordlagren. E)et är alldeles obestridligt att inom 

 Stockholmstrakterna ett synnerligen intimt samband rader mellan 

 florans allmänna beskaffenhet och de lösa jordlagrens egenskaper 

 och natur. 



På de frisköljda liälliiiarka\ mestadels av gneis, som i all 

 synnerhet träffas i yttre skärgården, har under de årtusenden, 

 som förflutit sedan de stego ur havet, blott en rätt obetydlig 

 vittringsjord uppstått. Denna är av vind och vatten förd till 

 springor och små urholkningar, som isen lämnat efter sig i klipporna, 

 och bildar inom betydande områden den enda matjorden. Arealen 

 av ståndorter av denna natur borde kunna utrönas med tillhjälp 

 av de arealsiffror, vilka meddelas av ^Ekonomiska kartverket 

 som resultat av dess mätninoar, och i vilka finnes en rubrik 

 kala berg och dylika impedimenter>, men i själva verket har 

 till skogsmark: uppenbarligen räknats även sådana områden, 

 där klippan visserligen går i dagen, men där martallar eller klen- 

 vuxen, gles skog finnes. Därför ha endast 10,760 har eller 2,3 ^ 

 av hela området i nämnda publikation räknats till hällmarkerna. 

 De geologiska kartorna visa dock med säkerhet, att berggrun- 

 den ligger blottad eller nästan blottad inom en mångdubbelt 

 större areal. Det är, som lätt inses, de yttre öarna och skären 

 som ha största areal hällmark. Medan i hela Stockholms över- 

 ståthållareskap icke anses finnas mera än 0,2 har :>kala berg», re- 

 dovisas i Rådmansö 1,254, i Bhdö 765, i Nämndö 746 och i Ornö 

 socken 515 har. Då även med nyss nämnda begränsning av 

 begreppet hällmark Skärgårdsområdet visar 4,5 ",, av hela ytan så- 

 dana, medan t. ex. Mälareområdet har knappt 0,1 %, så inses till 

 fullo, vilken roll denna markt3^p inom skärgårdsområdets östliga 

 partier spelar. Florans hela karaktär därstädes är i hög grad 

 påverkad därav, framförallt därför att konkurrensen mellan ar- 

 terna ä denna marktyp är i väsentlig mån upphävd. En tillfäl- 



