CLASIPICAȚIEA GENERALĂ ) 
o parte însemnată de Monocotiledone au periantul lipsă şi organele 
de reproducție sunt protegiate de bractee în număr şi de forme varii. 
De aci subdividerea Monocotiledonelor în cele două clase, ee ne par 
naturale: Monocotiledonele Periantice şi Monocotiledunele Aperiantice. 
Vli-a Clasă. Monocotiledone Periantice. Receptaculul lor este 
convex, plan sau concav şi florile, de ordinar, hermafrodite. Când re- 
ceptaculul este convex sau plan, periantul şi staminele, aderente sau 
libere de periant, sunt relativ ipoginice şi florea lor este superovarică ; 
contrariu, când receptaculul este concav, ovariul este în totalitate 
concrescut cu receptaculul şi împreună constituese un ovariu infer, 
atunci periantul şi staminele îşi au inserțiea desupra ovariului : florile 
acestora sunt înferovarii. Periantul aici este duplu sau simplu; florile 
pot fi superovarii sau inferovarii. Acestea sunt principalele caractere 
ce pot servi la subdividerea plantelor din acestă clasă. 
VilI-a Clasă. Monocotiledone Aperiantice. Drept periant sau organ 
de protecţie, florile acestei grupe de plante au un oarecare număr de 
bractee a căror formă şi colore este varie; totuşi, ele pot fi reduse 
la doă categorii principale: bractee glumacee, când sunt seariose 
sau de consistenţa plevei, şi bractee spatice, când sunt ierbose, verdi 
sau incolore şi membranoide, îincongiurând două sau mai malte flori. 
La oarecare specii, organele de reproducere ce constituese aparatul 
floral sunt lipsite chiar de orice bractee proprie sau comună şi, astfel, 
florile acestora sunt nude. 
B. VEGETALELE SPOROGENE 
Plante fără flori, adesea agame şi, ea atare, reproducându-se 
prin fraeţionarea corpului lor forte simplu sau prin isolarea unor 
celule din cele cel constituese (fisiparitate, propagule): părțile isolate 
urmez a vieţui şi a se desvolta, constituind noui individe vegetale ; 
altele se multiplică prin oarecare celule speciale, spore, conidii, pro- 
duse fără intervenţiea unui act de fecondaţie sau gamotic: reprodue- 
ție monomeră, Insă, în cea mai mare parte, vegetalele acestui mare 
coprins posedeză elementele speciale pentru reproducerea sexuată, 
având gametă masculă care aici are numele de anterozoidă şi gameta 
femelă sau vosfera, ambele elemente ce se pun în contact pentru a 
produce vospora sau vul în propriul stu sens: reproducțiea dimeră sau 
gamotică. Sporele, conidiile şi gametele sporogenelor sunt conţinute în 
organe speciale care, întrun mare număr de specii, eonstituese apa- 
rate distinete, analoge florilor Embriogenelor subt raportul rolului 
lisiologic, însă cu totul diferite subt cel morfologie. 
